IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
V I - S A M - S T U D E N T E R N A S F Ö R E N I N G<br />
förknippas med det offentliga och den inkomstinbringande parten, medan<br />
kvinnor definieras i hemmasfären som den beroende (se även Frykman &<br />
Löfgren, 1979). Den borgerlige mannen på väg att tjäna brödfödan framställs<br />
ofta iförd liknande kläder som SAM-medlemmarnas ideala makthavare bär:<br />
skjorta, slips och kostym. Den självkontroll eller karaktär studenten tidigare<br />
förväntades lära sig, var alltså ett led i en konstruktion av både borgerlighet och<br />
maskulinitet (se även Ekenstam, 2003).<br />
I dåtidens konstruktion av den disciplinerade studenten ingick ett måttligt och<br />
kontrollerat förhållningssätt till alkohol. Alkoholen var en självklar del av studentlivet,<br />
ett attribut till det sociala umgänget, men den skulle enligt Nilsson<br />
(2001, s 30) intas med måtta: ”Helst skulle han bli lite livlig och spirituell varvid<br />
han gärna rimmade och skämtade på ett kvickt sätt.” Detta förhållningssätt till<br />
alkohol har förmodligen underlättat för kvinnor, som tidigare uteslöts från<br />
många studentsammanhang eftersom de inte ansågs ha legitima behov av att<br />
dricka alkohol, och inte borde förknippas med alkohol över huvud taget (se<br />
Knobblock, 1995). 186 Med andra ord skulle man kunna säga, att studenternas<br />
alkoholpraktiker åtminstone delvis, och i vissa sammanhang, blev så städade att<br />
de även kunde inkludera kvinnor. I SAM-föreningen verkar mer förfinat festande<br />
vara rådande när både kvinnor och män deltar. Det är också betecknande<br />
att det är under en herrmiddag som de manliga SAM-studenterna tappar kontrollen<br />
över drickande och uppträdande. Men det är även viktigt att påpeka att<br />
SAM-medlemmarna betraktar detta som normöverträdelse och att gränserna<br />
för det accepterade måttfulla och kontrollerade beteendet återupprättades.<br />
För att definieras och definiera sig som en god student krävs visst mått av framgång<br />
i individens tidigare utbildningskarriär. I Forsbergs (2002; se även Lenz<br />
Taguchi, 2004) genomgång av forskning om flickor och pojkar i skolan framgår<br />
att pojkar i större utsträckning än flickor tillåts bryta mot regler och att de<br />
uppmuntras tala och föra längre resonemang i klassrummets offentliga samtal.<br />
Flickor förväntas utmärka sig i skolan genom god disciplin och arbetsförmåga.<br />
Samtidigt finns det tecken på att den jämställdhetsdebatt som utmynnat i olika<br />
jämställdhetsprojekt i skolan förändrat framför allt flickornas syn på sig själva.<br />
Flickor hörs och syns i högre utsträckning i klassrummet, och därmed bidrar de<br />
till att ifrågasätta vissa könsdikotomier. 187 Flickor har dessutom ofta högre<br />
_________________________________________________<br />
186 Nilsson (2001) framhåller att punschdrickandet och rökandet av cigarr var manliga<br />
attribut och Florin och Johansson (1993) beskriver hur även läroverkspojkar använde<br />
punschen för att träna sig att bli riktiga män.<br />
187 Se till exempel Holmgren och Widdings (2000) uppföljning av ett jämställdhetsprojekt<br />
där framför allt flickorna framträdde med självförtroende och visade en förmåga och vilja<br />
att diskutera jämställdhetsfrågor. En del pojkar var positiva till jämställdhetsfrågor medan<br />
andra förhöll sig ointresserade.<br />
123