IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
IDENTITETSSKAPANDE I STUDENTFÖRENINGEN ULRIKA ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
I D E N T I T E T S S K A P A N D E I S T U D E N T F Ö R E N I N G E N<br />
Lindas menar alltså att hon som kvinna klarat av den grabbiga stämningen i<br />
kårfullmäktige genom att hon i en mening alltid handlat i överensstämmelse<br />
med symboliskt manliga normer: hon har varit bestämd av sig och velat bestämma,<br />
vilket hon med referens till en allmänt vedertagen uppfattning karaktäriserar<br />
som manliga drag. Underförstått ifrågasätter Linda detta genom att som<br />
kvinna se sig med rättighet att bestämma. Hon förklarar också att det är genom<br />
hennes tre bröder som hon lärt sig att umgås med och hävda sig mot män. Samtidigt<br />
berättar Linda att hon liksom andra kvinnor ogillade att utmärka sig,<br />
synas och höras inför de andra i kårfullmäktige. Hennes sätt att hantera detta<br />
obehag var att omkonstruera de dominerande männens spelregler och skapa<br />
egna, utifrån vilka hon ifrågasatte männen på för henne säker mark. Det vill<br />
säga istället för att konfrontera männen inför öppen publik, i den offentliga<br />
arenan, valde hon att ifrågasätta dem på en mer undanskymd arena, korridoren.<br />
SAM-föreningen har dock gett en träning i att tala inför andra och idag kan<br />
man nog hävda att hon erövrat det offentliga rummet.<br />
Studenten som framtidsman i samhällets tjänst är en identitet, som kvinnor<br />
endast sent i historien fått tillgång till. I flera avseenden kan också SAM-medlemmarnas<br />
ideala identitet ses som en maskulin konstruktion med vilken föreningens<br />
kvinnor har svårare än männen att identifiera sig. Inte desto mindre<br />
framställer Linda sig själv som en kvinna som faktiskt är bestämd och vill bestämma<br />
och som trots vissa svårigheter ändå tagit sig rätten att tala och bestämma.<br />
Genom att definiera sig som en framtida makthavare överskrider<br />
Linda gränserna för det som mer eller mindre outtalat (fortfarande) förväntas av<br />
kvinnor: Linda re-presenterar sig som en kvinna som både vill och kan ta makten.<br />
Ideologiska dilemman om klass<br />
Den ideala identiteten som konstrueras i SAM-föreningen förbinds tydligt<br />
med en framtida klassposition någonstans i samhällets övre skikt. Hur förhåller<br />
sig då studenter med en annan klassbakgrund till denna identitet? I vilken mån<br />
måste och kan dessa personer ikläda sig en annan symbolisk kostym? Vill och<br />
kan de i så fall omkonstruera innebörden av den ideala identiteten? I texten<br />
som följer kommer två informanter med vad de själva betecknar som arbetarklassbakgrund<br />
att beskriva sina strategier för att hantera de normer i SAMutbildningen<br />
och SAM-föreningen, som för dem inte är självklara. I den första<br />
berättelsen möter vi en person som initialt inte var utrustad med det symboliska<br />
kapital som värdesätts i utbildningen:<br />
118<br />
Ulrika - Hur tycker du att det har fungerat? Du säger att du kommer ändå<br />
från ett arbetarhem. Tycker du att du har fått problem att möta den här<br />
miljön? Både i stort, universitetet, men också föreningen?