pdf 3,6 MB - Skogsbruket
pdf 3,6 MB - Skogsbruket
pdf 3,6 MB - Skogsbruket
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Skogsbruket</strong><br />
Obunden specialtidning för skOgsägare i finlands svenskbygd<br />
nr 12 2008. ÅrgÅng 78<br />
4<br />
6<br />
10<br />
14<br />
16<br />
20<br />
28<br />
31<br />
certifiering i verkligheten<br />
bjarne anderssOn har deltagit i en granskning av hur certifieringskriterierna<br />
uppfylls.<br />
sOffliggande skOgsägare – vakna!<br />
en passivitet i skOgsskötselfrÅgOr drabbar i första hand skOgsägaren.<br />
tOppmOdern utrustning<br />
rOland hudd är nöjd med sitt avverkningsaggregat.<br />
finland fÅr stegvis ett nytt skOgsdatasystem<br />
insamlingen av skOgsdata hÅller pÅ att förnyas.<br />
nya kemeralagen kOmmer sakta men säkert<br />
den nya lagen innehÅller nÅgra viktiga ändringar.<br />
skOgsvÅrdsföreningarna valde fullmäktige<br />
de invalda för fyraÅrsperiOden 2009–2012.<br />
kanelträdets bark ger Oss julens kryddOft<br />
det finns flera Olika arter av kanelträden.<br />
nya nischer, nya utkOmstmöjligheter<br />
fler Och fler skOgsägare frivilligt pÅ skOgsbänken.<br />
pÅ Omslaget: en fridfull helg önskar skOgsbruket.<br />
fOtO: margita törnrOth<br />
4<br />
10<br />
14<br />
17<br />
18<br />
28
<strong>Skogsbruket</strong><br />
www.skogsbruket.fi<br />
Utgivare Föreningen för<br />
Skogskultur rf<br />
Orrspelsgränden 4<br />
00700 HELSINGFORS<br />
tfn 020 772 9000<br />
fax 020 772 9008<br />
fornamn.efternamn@tapio.fi<br />
Redaktion<br />
Chefredaktör Klaus Yrjönen<br />
tfn 020-772 9186<br />
Redaktionschef Gerd Mattsson-Turku<br />
tfn 020-772 9059<br />
Redaktionssekreterare Margita Törnroth<br />
tfn 020-772 9088<br />
Redaktör Maria Lindén<br />
tfn 020-772 9192<br />
Medarbetare Bjarne Andersson<br />
tfn 050-591 2880<br />
bjarne@bjarneandersson.com<br />
Helena Forsgård<br />
tfn 018-155 50<br />
helena@vikhan.aland.fi<br />
Christian Hildén<br />
tfn 050-571 8115<br />
christian.hilden@kolumbus.fi<br />
Christoffer Thomasfolk<br />
tfn 050-353 2018<br />
Bertel Widjeskog<br />
tfn 0500-888 530<br />
bergine@multi.fi<br />
Annonsförsäljning<br />
Oy Adving Ab,<br />
Ingmar Qvist<br />
tfn 09-221 3246<br />
fax 09-221 3425<br />
ingmar.qvist@elisanet.fi<br />
Adressförändringar<br />
och prenumerationer Margita Törnroth<br />
tfn 020-772 9088<br />
skogsbruket@tapio.fi<br />
Prenumerationspriser<br />
2008 Helårsprenumeration<br />
(11 nummer)<br />
36 euro i Finland<br />
340 SEK i Sverige<br />
43 euro i övriga länder<br />
Halvårsprenumeration<br />
(6 nummer)<br />
22 euro i Finland<br />
210 SEK i Sverige<br />
26 euro i övriga länder<br />
ISSN 0037-6434<br />
Ombrytning<br />
Margita Lindgren,<br />
Ekenäs Tryckeri Ab<br />
Tryckeri<br />
Ekenäs Tryckeri Ab, Ekenäs<br />
Ledaren 10.12.2008<br />
Milstolpar 2008<br />
Nu När året lider mot sitt slut kan vi se tillbaka på ett år som har fört med<br />
sig förändringar som ingen kunde förutspå. I början av året såg konjunkturerna<br />
för världsekonomin bra ut. Diskussionen handlade om de kommande<br />
virkestullarna och hur vi skulle få ut 10–15 miljoner kubikmeter<br />
mera virke ur våra skogar för den inhemska industrin.<br />
Vår skogsindustri har varit tvungen att anpassa sig till de globala marknaderna<br />
genom tunga beslut om nedläggning av fabriker och sågar. Finanskrisen<br />
har nu förvandlats till en regelrätt lågkonjunktur. Efterfrågan<br />
och priset på skogindustrins produkter sjunker. Den kapitalintensiva<br />
skogsindustrin drabbas och det återstår att se hur djup dykningen blir<br />
och hur det återspeglas i industrins virkesbehov.<br />
Det gångna året har också skogspolitiskt innehållit viktiga milstolpar.<br />
Regeringen godkände det Nationella skogsprogrammet 2015 och<br />
METSO-handlingplanen 2008–2016. Ahos arbetsgrupp kom med förslag<br />
hur skogssektorns framtid kan tryggas. Som en konkret stimulansåtgärd<br />
beslöt regeringen om tidsbegränsad skattefrihet för inkomster från<br />
försäljning av virke. Beslutet gav en injektion i början av hösten, men<br />
effekten har mattats av.<br />
De skogspolitiska besluten kan kännas avlägsna för den enskilda<br />
skogsägaren, men de är viktiga för att skogsbruket ska ha en kraftig förankring<br />
i vårt samhälle. <strong>Skogsbruket</strong> och skogsägarna har bättre möjligheter<br />
att vara med och påverka utvecklingen.<br />
En glädjande nyhet för skogsägarna i Svenskfinland är att en ministergrupp<br />
nyligen beslöt att Kustens skogscentral med svenska som huvudspråk<br />
kommer att bevaras i den regionala förvaltningsreformen som<br />
ska träda i kraft år 2010. Det här garanterar att skogscentralens tjänster<br />
också i fortsättningen fungerar på svenska. Nu får man hoppas på att det<br />
här spelmärket inte mera behövs i det politiska spelet.<br />
Det finns många positiva framtidsutsikter för vårt skogsbruk. Bioenergi<br />
och skogsbränslen är på frammarsch och det ger nya möjligheter både<br />
får skogsvården och företagare. Våra skogar är en unik förnybar resurs,<br />
som har många värden och erbjuder både möjligheter inkomster, sysselsättning<br />
och friluftsliv. m<br />
God jul och framgångsrikt nytt år!<br />
KLAUS YRJÖNEN<br />
klaus.yrjonen@tapio.fi
Certifiering i verkligheten<br />
I mItt arbetsrum hänger ett<br />
Intyg Inom glas och ram.<br />
Det börjar meD texten:<br />
PeFc, och en lång serIe<br />
meD sIFFror.<br />
Jag har alltid funderat<br />
över om detta endast är<br />
ett tomt papper eller om<br />
det har någon inverkan i<br />
praktiken. Då jag fick möjlighet<br />
att delta i en granskning<br />
av hur certifieringskriterierna<br />
uppfylls så tackade jag genast<br />
ja.<br />
Jag träffade granskningsgruppen<br />
i Kimito centrum<br />
en tidig morgon i november<br />
och var beredd att följa med<br />
ut i terrängen och se på några<br />
objekt som skulle granskas.<br />
Granskaren Christian Hornborg<br />
från Det Norske Veritas<br />
hade dagen innan slumpmässigt<br />
valt ut de objekt som<br />
skulle synas i sömmarna. Pontus<br />
Enestam, Kimitonejdens<br />
skogsvårdsförening, hade<br />
planerat körrutten för dagen.<br />
Förutom de ovannämnda<br />
deltog Siv Westerlund från<br />
SPARA DETTA INTYG. MED HJÄLP AV INTYGET KAN NI PÅVISA ATT<br />
ERA SKOGAR I OMRÅDET OMFATTAS AV GRUPPCERTIFIERINGEN FINLANDS SKOGSCERTIFIERING RF 2006, WWW.FFCS-FINLAND.ORG<br />
skogsvårdsföreningen och<br />
Mona Bäckman och Stefan<br />
Borgman från Kustens skogscentral<br />
samt berörda aktörer<br />
på fältet.<br />
Förnyelse och lagobjekt<br />
PEFC/02-21-14<br />
Främjande av uthålligt skogsbruk<br />
INTYG ÖVER<br />
SKOGSCERTIFIERING<br />
Nylands skogsägarförbund<br />
intygar att<br />
Andersson Bjarne Birger<br />
Grundsjövägen 322<br />
10300 KARIS<br />
som medlem i<br />
Södra skogsreviret r.f.<br />
fr.o.m. 30.11.1999 är med i gruppcertifieringen<br />
inom skogscentralen Kustens verksamhetsområde<br />
Det Norske Veritas har 17.02.2006<br />
utfärdat certifikat nr 2000-HEL-SMS-011 för området.<br />
Certifikatet gäller tills vidare, dock senast till 30.11.2010<br />
Inom skogsbruket i området används metoder som uppfyller kraven i standarderna<br />
FFCS 1001:2003 och FFCS 1002-1:2003 i Finlands skogscertifieringssystem.<br />
När skogsägaren uppfyller de krav som ställs i certifikatet,<br />
gäller detta intyg så länge certifikatet är i kraft.<br />
Finlands skogscertifieringssystem godkändes 24.5.2000 av<br />
PEFC (Programme for the Endorsement of Forest Certification Schemes).<br />
Vasa 15.6.2006<br />
Jan Slotte, verksamhetsledare<br />
Skogsägarförbundet Österbotten<br />
Kvarngatan 15<br />
65100 VASA<br />
Första objektet som granskades<br />
var en förnyelseyta som<br />
gränsade till ett lagobjekt på<br />
god bonitet som bestod av<br />
källa, rännil och sippervattenyta.<br />
Ett rätt så knepigt objekt<br />
med tanke på att man<br />
hade varit tvungen<br />
att skapa en<br />
ny kantzon i ett<br />
gammalt bestånd.<br />
Misslyckas man<br />
här så tar vinden<br />
hand om lagobjektet<br />
och allt blir ett<br />
bråte med ändrade<br />
ljusförhållanden och<br />
vattenhushållning.<br />
Objektet fick godkänt<br />
med motive-<br />
ringen att det var bra<br />
avgränsat i förhållande<br />
till förnyelseytan, men<br />
också med tanke på<br />
framtida avverkningar.<br />
Själva lagobjektet hade läm-<br />
Hornborg. Resultatet tillfredställde<br />
granskarens öga, trädgrupper<br />
hade lämnats samt<br />
ett impediment, som bestod<br />
av bergig terräng, var i praktiken<br />
orört. ”Trots att vi valt<br />
ut objekt som specialgranskas<br />
så ser vi också till helheten”,<br />
sade Hornborg.<br />
Nybyggd skogsbilväg<br />
En nybyggd skogsbilväg var<br />
objekt två som skulle granskas.<br />
Här var det miljöutredning,<br />
livsmiljöer och vattenvård<br />
som intresserade.<br />
Speciellt granskades ett dike<br />
som korsade vägen. Då man<br />
”Trots att vi valt ut objekt som<br />
specialgranskas så ser vi också<br />
till helheten”<br />
nats orört vilket gav större<br />
chans att klara vindens påfrestningar.<br />
Som liten kompensation<br />
för virket på lagobjektet<br />
kan skogsägaren ansöka<br />
om miljöstöd.<br />
Förnyelseytan var delvis<br />
harvad och delvis höglagd<br />
samt planterad, mera tall än<br />
gran med hänvisning till röta<br />
i det gamla beståndet. Naturvårdsträd,<br />
såväl döda som<br />
växande, hade lämnats i tillräcklig<br />
mängd.<br />
På vägen bort passerades<br />
ett färskt hygge som också<br />
blev inspekterat av Christian<br />
Mona Bäckman från Kustens<br />
skogcentral och Norske Veritas<br />
representant, Christian<br />
Hornborg, vid ”lagobjektet”<br />
som visade sig innehålla källa,<br />
rännil och sippervattenyta.<br />
fann att slamgrop grävts enligt<br />
god sed före vägtrumman<br />
var granskaren nöjd. I övrigt<br />
fanns inget att anmärka på<br />
vägbygget.<br />
Sommargallring<br />
Följande objekt var ett äldre<br />
gallringsbestånd med gran<br />
som huvudträdslag och som<br />
gallrats i juli, stubbarna var<br />
behandlade med Rotstop.<br />
Stefan Borgman hade granskat<br />
drivningsresultatet och<br />
konstaterade att grundytan<br />
höll måttet, likaså var spårbildningen<br />
klart under det<br />
tillåtna.<br />
Däremot överskreds kriterierna<br />
då det gällde stam- och<br />
rotskador. Här var 4,8 procent<br />
av kvarvarande stammar skadade<br />
då den tillåtna gränsen<br />
går vid 4,0 procent. En bidragande<br />
orsak var att stamantalet<br />
är lågt efter gallring i<br />
denna typ av bestånd och att
ett relativt litet antal skadade<br />
stammar ger högt procenttal.<br />
Här uppstod en livlig diskussion<br />
om körskador och<br />
problemen med sommaravverkningarna<br />
i gallringsbestånd.<br />
Några menade att fyra<br />
procents gräns är oskäligt<br />
sträng och eventuellt borde<br />
justeras. Hornborg sade att<br />
ett underkänt objekt inte fäller<br />
certifikatet då avvikelserna<br />
beaktas under en femårsperiod.<br />
Alla var dock eniga om att<br />
stamskador är av ondo då de<br />
försämrar kvaliteten medan<br />
rotskador inverkar menligt på<br />
tillväxten. I granbestånd är de<br />
inkörsport för röta.<br />
Hornborg konstaterade till<br />
slut att summasummarum var<br />
gallringen väl utförd, skogligt,<br />
estetiskt och landskapsmässigt.<br />
Markägarrepresentanten,<br />
Niklas Lönnroth, var också<br />
nöjd och menade att man haft<br />
tur då avverkningen hunnit<br />
utföras före de värsta höstregnen.<br />
Hade avverkningen skett<br />
nu så hade spåren sett mycket<br />
annorlunda ut. Han var också<br />
nöjd med den information<br />
om certifieringen som markägarna<br />
fått av skogsvårdsför-<br />
eningen och virkesköparen i<br />
samband med avverkningen.<br />
Maskinentreprenör<br />
Vi besökte sedan maskinentreprenör<br />
Kjell Lindman som<br />
höll på med en första gallring.<br />
Gallringsresultatet imponerade<br />
på alla närvarande, kvarvarande<br />
stammar tillräckligt,<br />
inga synliga stamskador och<br />
ordentligt med ris på körstråken.<br />
Det var dock inte gallringen<br />
som skulle granskas här utan<br />
maskinen och föraren skulle<br />
särskådas. Det visade sig att<br />
Kjell var mycket medveten<br />
om certifieringskraven och<br />
hade allt i toppskick. Då Cristian<br />
Hornborg frågade hur ett<br />
oljeläckage åtgärdas tog Kjell<br />
lugnt loss en ”balja” som var<br />
fäst bak på hytten och visade<br />
hur den används. Skogsfirman<br />
som stod som arbetsgivare<br />
fick mest ros för sina<br />
instruktioner, enda kruxet var<br />
två ellinjer som korsade området<br />
och som entreprenören<br />
inte blivit informerad om.<br />
Jag tog avsked från granskningsgruppen<br />
som skulle åka<br />
vidare till nästa objekt. Jag<br />
Revisorerna från Det Norska Veritas (DNV) besökte under<br />
höstens revision Korsnäs, Kristinestads, Kimitonejdens,<br />
Väståbolands och Ålands skogsvårdsföreningars område.<br />
De besökte drygt femtio objekt i terrängen varav merparten<br />
var avverkningsytor, både gamla och sådana där avverkningen<br />
var i gång.<br />
Inför ett terrängbesök kontaktas markägaren och han erbjuds<br />
möjlighet att närvara. Det är få som har möjlighet till det eftersom<br />
lottningen genomförs på förmiddagen och besöket görs<br />
samma dag på eftermiddagen eller nästa dag. Fem markägare<br />
hade tid och intresse att följa med revisionen i sin skog.<br />
TexT och foTo:<br />
Bjarne andersson<br />
Resultat från höstens revision<br />
rapporTen från hösTens skoGscerTifierinGsrevision är<br />
överlaG posiTiv. revisorerna från dnv konsTaTerar<br />
Bl.a. aTT röjninGsarealerna har ökaT och aTT anTaleT<br />
naTurvårdsTräd på förnyelseyTorna är TillräckliGT.<br />
för sTuBBehandlinGens del Blir deT en pluMp i proTo-<br />
kolleT då arealerna har MinskaT och deT saMMa Gäller<br />
för drivninGsskador på Träd, soM forTsäTTninGsvis visar<br />
en för höG siffra.<br />
Pontus Enestam från Kimitonejdens skogsvårdsförening redogör<br />
för Christian Hornborg hur stämplingsplaneringen utförts<br />
medan skogsägaren Niklas Lönnroth väntar på resultatet av<br />
granskningen.<br />
hade fått se hur certifieringen<br />
fungerar i praktiken och hur<br />
man genom stickprov kontrollerar<br />
hur kriterierna efterlevs<br />
och om certifikatet får hänga<br />
på väggen också nästa år.<br />
Certifieringen tar upp många<br />
punkter inom skogsbruket<br />
som är viktiga. Personligen<br />
Några plock från revisionsrapporten:<br />
• Bekämpning av rottickan har minskat från 83 procent till 74<br />
procent på Kustens skogscentrals område. På Åland är andelen<br />
fortsättningsvis låg, endast 22 procent av riskområden<br />
stubbehandlas. Bekämpningsåtgärderna får tillfälligt minska<br />
ett år under certifieringsperioden.<br />
• Gällande drivningsskador är drivningsskador på träd fortsättningsvis<br />
på en för hög nivå. Högst fyra procent av de kvarlämnade<br />
träden i en gallring får ha stamskador. Procenten är<br />
4,8 för Kustens skogscentrals område och 2,7 för Åland.<br />
• För skogsbruksplanernas del börjar minimigränsen närma sig.<br />
Certifieringskriterierna förutsätter att minst femtio procent<br />
av skogsfastigheterna har en skogsbrukplan. Nu är procenten<br />
knappt 54 för Kustens skogscentrals område och 51 för<br />
Åland.<br />
• Antalet naturvårdsträd på förnyelseytor är tillräckligt. På<br />
Kustens skogscentrals område kvarlämnas i medeltal sjutton<br />
stycken per hektar och på Åland nio stycken.<br />
• Vattenvården på dikningsobjekt får en hel del ris. Revisorerna<br />
konstaterar bl.a. att slamgropar saknas helt i vissa diken. m<br />
TexT: Gerd MaTTsson-Turku<br />
ser jag drivningsresultatet<br />
och kriteriernas efterlevnad<br />
på denna punkt som en av de<br />
viktigaste. m
SkogSvård<br />
Soffliggande skogs-<br />
ägare – vakna!<br />
Ett 30-årigt tallbestånd som uppkommit på naturlig väg och som<br />
är i stort behov av gallring. Stamantalet är omkring 2 000 per hektar<br />
och medelhöjden 12 meter. Den gröna trädkronans andel är<br />
redan oförlåtligt liten. Gallring är brådskande med tanke på kronornas<br />
välmåga och tillväxten.<br />
likaväl soM Man inoM poliTiken Talar oM soffliGGare<br />
och syfTar på passiva väljare, kan Man i skoGsBrukeT<br />
praTa oM soffliGGande skoGsäGare. veM eller vilka soM<br />
påverkas av aTT Man är poliTiskT passiv kan diskuTeras<br />
Medan passiviTeT i skoGssköTselfråGor i försTa hand<br />
draBBar skoGsäGaren.<br />
”Första gallring är en god<br />
investering för framtiden.”<br />
Som orsak till att en<br />
skogsägare avhåller<br />
sig från att avverka<br />
uppger han ofta att<br />
priset inte är det rätta eller<br />
naturskyddsaspekter. OK!<br />
Investering för framtiden<br />
Naturligtvis bör man sträva efter<br />
högsta möjliga pris för sitt<br />
virke men det finns undantag<br />
där priset inte är avgörande.<br />
Ett sådant undantag är unga<br />
bestånd, s.k. förstagallringsbestånd,<br />
där tillväxten är hög<br />
och de ”förstörs” på några år<br />
om skötseln försummas.<br />
Självkvistningen sker snabbt<br />
i täta bestånd med följd att<br />
kronorna blir små. Stammar<br />
av dålig kvalitet tar onödigt utrymme.<br />
Framtida utveckling av<br />
beståndet äventyras samtidigt<br />
som skogsägaren går miste om<br />
värdefull tillväxt om gallringen<br />
inte sköts i tid. Det är speciellt<br />
tall och björk som är känsliga<br />
Leksak för den lille skogsbrukaren<br />
Foto: Playmek.<br />
en leksaksGriplasTare Med<br />
vaGn soM Man kopplar ef-<br />
Ter en TraMpTrakTor. och<br />
soM är en kopia av sina<br />
sTora föreBilder.<br />
Roland Fransson i Sverige<br />
är upphovsmannen<br />
till leksaksgriplastaren<br />
som har en kran som i funktion<br />
och manövrering stämmer<br />
överens med fullskale-<br />
Vagnen och kranen fungerar<br />
lika bra utan traktor. Produkten<br />
är CE märkt.
Tallbestånd som har uppkommit på naturlig väg och som gallrats<br />
för ett par år sedan. Åldern är 30 år, stamantalet 1 200 per<br />
hektar och höjden 12–14 meter. Gallringen gjordes manuellt<br />
med motorsåg. Kvaliteten är hygglig och de torra kvistarna blir<br />
inte grövre mera utan försvinner småningom.<br />
Intäkter vid första gallring:<br />
uttag leveranspris inkomster<br />
Massaved 30,7 m 3 /ha 36,10 euro/m 3 1 108,20 euro<br />
Energived 20,6 m 3 /ha 12,00 euro/m 3 257,50 euro<br />
Gallringsstöd 135,00 euro<br />
Totalt/ha 1 500,70 euro<br />
Som sagt finns det en hel del pengar i en första gallring, men tyvärr slukar arbetskostnaderna merparten<br />
av dessa. Detta får dock inte utgöra något hinder för att beståndet ska få rätt skötsel. Viktigaste<br />
och mest brådskande gallringsobjekten är de övertäta tall- och björkbestånden. Sätt igång!<br />
versionerna. Griplastaren har<br />
tillverkats så länge nu att de<br />
första användarna nu är fullvuxna<br />
och det finns de som<br />
nu sitter och kör avverkningsmaskin<br />
eller skogstraktor yrkesmässigt.<br />
Enligt Fransson rekommenderas<br />
leksaksgriplastaren till<br />
barn över tre år. Barnen sitter<br />
bakfram på sitsen och lastar<br />
stockar precis som man<br />
gör på stora griplastarvagnar.<br />
Griplastaren med vagn kostar<br />
2 225 kronor. Den skickas<br />
hem till kunden i paket och<br />
de olika delarna monteras<br />
ihop med spännskruvar. m<br />
och tar stryk om skötseln blir<br />
försenad eller uteblir.<br />
Första gallring bör betraktas<br />
som en skötselåtgärd och är<br />
en god investering för framtiden.<br />
Således ska man inte<br />
stirra sig blind på konjunkturer<br />
och virkespriser då man<br />
har att göra med unga bestånd<br />
i utveckling.<br />
Skogsägaren belönas<br />
Första gallring utförd vid rätt<br />
tidpunkt medför optimal utveckling<br />
av trädens kronor.<br />
Det garanterar högsta möjliga<br />
tillväxt. Sköts dessutom<br />
övriga gallringar korrekt så<br />
har du som skogsägare goda<br />
möjligheter att påverka omloppstiden,<br />
i synnerhet nu<br />
då slutavverkningstidpunkten<br />
kan avgöras utgående från<br />
brösthöjdsdiametern.<br />
Själv har jag nu förmånen<br />
att slutavverka ett tallbestånd,<br />
som jag utförde första gallring<br />
i år 1969. Då gav det mest<br />
”byggnadsstöttor” i utbyte. I<br />
dag ger beståndet tre stocklängder<br />
per stam vilket inte är<br />
fy skam på torr momark, skog<br />
av lingontyp. Hemligheten<br />
är att jag gallrat fyra gånger,<br />
första gången vid 35 års ålder.<br />
Varje gång har jag tagit så hårt<br />
som gallringsmallarna tillåtit.<br />
Bruttointäkter i första gallring<br />
Jag roade mig med att räkna<br />
intäkterna i ett första gallringsobjekt<br />
och kom till att det finns<br />
överraskande mycket pengar<br />
om man enbart ser till brutto.<br />
Utgångsläget var ett 30-årigt<br />
tallbestånd på torr mo, VT, som<br />
uppkommit genom naturlig<br />
förnyelse. Efter gallringen var<br />
stamantalet 1 200 per hektar.<br />
Massaveden höggs enligt normala<br />
längder och dimensioner.<br />
Energiveden togs till 4 cm<br />
toppdiameter och den kapades<br />
i 2,5 – 3,5 meters längder.<br />
En skogsägare får statsstöd<br />
för gallring av ungskogar. Stödet<br />
är i Borgå 135 euro/hektar<br />
(2008) om skogsägaren gallrar<br />
själv. m<br />
TexT och foTo:<br />
Bjarne andersson<br />
www.ekenastryckeri.fi
ekonomi<br />
Skattefrihet för<br />
försäljning av virke<br />
FörslaG Till ändrinG av skoGsbeskaTTninGen avläTs Till<br />
riksdaGen den 28 noveMber. FörslaGeT är helT i linjerna<br />
Med vad soM TidiGare saGTs oM den TeMporära parTiella<br />
skaTTeFriheTen För FörsäljninG av virke.<br />
jusT innan TidninGen Gick i Tryck hade den parTiella<br />
avdraGsräTTen För boTTenröjninG slopaTs, vilkeT beTyder<br />
aTT den kosTnaden Förblir helT avdraGsGill.<br />
Ilagpropositionen anges<br />
hur stor del av inkomsten<br />
som är skattepliktig, när<br />
det i alla sammanhang<br />
tidigare talats om hur stor del<br />
av inkomsten som är skattefri.<br />
Vilka datum gäller?<br />
Skattefriheten omfattar inkomster<br />
av virkesförsäljning<br />
vid rotförsäljning, leveransförsäljning<br />
och s.k. handköp.<br />
– vid rotförsäljning är det datum<br />
då virkesförsäljningskontraktet<br />
undertecknas<br />
tidpunkten för köpet<br />
– vid leveransförsäljning är<br />
det datum då virkesförsäljningskontraktetundertecknas<br />
tidpunkten för köpet<br />
– vid handköp är det datum<br />
då virkespartiet överlåts till<br />
köparen och en överlåtelsehandling<br />
upprättas tidpunkten<br />
för köpet.<br />
– vilket datum som ska gälla<br />
vid försäljning via fullmakt<br />
är ännu oklart. I tidigare<br />
utkast till lagtext har det<br />
sagts att datumet på fullmaktsblanketten<br />
jämställs<br />
med kontraktsdatum, men<br />
den formulering finns inte<br />
i lagpropositionens text.<br />
SKOGSBRUKET återkommer<br />
till saken, när det blir<br />
klart.<br />
Begränsad avdragsrätt<br />
Skogsägaren, den skattskyldiga,<br />
har inte rätt att dra av<br />
utgifter för förvärvande av<br />
skattefri inkomst. Följande regel<br />
gäller:<br />
– 50 procent av utgifterna är<br />
avdragsgilla när utgifterna<br />
hänför sig till virkesförsäljningsinkomster<br />
av vilka 50<br />
procent har varit skattepliktiga.<br />
– 75 procent av utgifterna är<br />
avdragsgilla när utgifterna<br />
hänför sig till virkesförsäljningsinkomster<br />
av vilka 75<br />
procent har varit skattepliktiga.<br />
Som utgifter betraktas bl.a.<br />
– utgifter för avverkning och<br />
utkörning av virke<br />
– resekostnader mellan bostaden<br />
och skogen för<br />
ärenden som berör t.ex.<br />
avverkningsplanering, virkesförsäljning<br />
och övervakning<br />
av avverkning<br />
Lägre förskottsinnehållning<br />
Virkesköparna gör en förskottsinnehållning<br />
på inkomster<br />
av virkesförsäljning.<br />
Förskottsuppbörden ändrar<br />
temporärt så att procentsatsen<br />
för förskottsinnehållningen på<br />
inkomster av virkesförsäljning<br />
sjunker. Den är 10 procent vid<br />
rotförsäljning och 7 procent<br />
vid leverans- och handköp<br />
om betalningen baserar sig på<br />
ett köp som ingåtts under tiden<br />
den 1 april–31 december<br />
2009 och betalning erläggs<br />
under tiden 1 januari–31 december<br />
2010. Därefter stiger<br />
den till 15 resp. 10 procent.<br />
År 2012 är normal förskottsinnehållning<br />
med 19 resp. 13<br />
procent tillbaka.<br />
Den nya förskottsinnehållningen<br />
tillämpas första gången<br />
på förskottsinnehållningen<br />
2009.<br />
Inkomster från första<br />
gallringar<br />
Inkomster från försäljning av<br />
virke från förstagallringar är<br />
skattefri när virkesaffären är<br />
gjord mellan 1.4.2008 och<br />
31.8.2008 och skogsägaren<br />
erhåller pengarna senast<br />
31.12.2009. Inga utgifter för<br />
förvärv av skattefria förstagallringsinkomster<br />
är avdragsgilla.<br />
Den fullständiga skattefriheten<br />
är frivillig och beviljas<br />
på basis av yrkande på skattefrihet<br />
som framställs av skogsägaren<br />
vid sin beskattning.<br />
Om den skattskyldiga inte<br />
lägger fram anspråk på skat-<br />
Temporär, partiell skattefrihet för inkomst av virkesförsäljning<br />
tefrihet, beskattas inkomsterna<br />
från förstagallringen som<br />
partiell skattefri inkomst<br />
Skogsavdraget blir större<br />
– inte mera fastighetsundet<br />
Skogsavdraget kan göras<br />
på inkomst av virkesförsäljning<br />
från skogsfastigheter<br />
som förvärvats mot vederlag<br />
1.1.1993 eller senare, dvs. på<br />
inkomst från vilken som helst<br />
skogsfastighet som den skattskyldige<br />
äger i landet.<br />
Avdraget höjs så att det årliga<br />
avdraget kan uppgå till 60<br />
procent av virkesförsäljningsinkomsterna.<br />
Minimiavdraget<br />
är 1 500 euro. Skogsägarens<br />
skogsavdrag för skatteåret<br />
och tidigare skatteavdrag får<br />
sammanlagt inte överstiga<br />
60 procent av beloppet av<br />
de sammanräknade anskaffningsutgifterna<br />
för skog som<br />
den skattskyldige äger vid utgången<br />
av skatteåret.<br />
Ändringen tas i bruk retroaktivt<br />
från beskattningen för<br />
2008.<br />
Syftet med det förnyade<br />
skogsavdraget är förutom att<br />
trygga tillgången på virke även<br />
att uppmuntra skogsägare att<br />
utöka sitt skogsinnehav. m<br />
TexT:<br />
Gerd MaTTsson-Turku<br />
Kontraktet skrivs 1.4.2008-31.12.2009<br />
• 50 procent av virkesinkomster skattepliktig när pengarna fås senast 31.12.2010<br />
• 75 ” ” ” ” ” ” ” 2011<br />
Kontraktet skrivs under år 2010<br />
• 75 procent av virkesinkomsterna är skattepliktiga när pengarnas fås 2010 eller 2011.
Kom med på vår läsarresa den 4–5 juni 2009<br />
till Jönköping, Sverige.<br />
– vi besöker Elmia Wood och en skogsägare<br />
Dag 1, torsdag, kan du välja mellan ett besök hos skogsägarparet Ann-Sofie och<br />
Tomas Rahm på deras gård i Gällaryd eller Elmia Wood. Tomas och Ann-Sofi<br />
drabbades hårt av stormen Gudrun. Av deras skogsinnehav på 39 hektar<br />
fällde Gudrun 11 hektar, totalt över 2 000 m3 virke. Och inte nog med<br />
det. Granbarkborren har dödat ytterligare 1 000 m3 skog intill de<br />
stormdrabbade ytorna. Skogsförnyelser och återväxtåtgärder är nu<br />
i fokus på gården.<br />
Dag 2, fredag, är det Elmia Wood för alla. Elmia Wood är världens<br />
största skogsmässa med över 50 000 besökare. Mässområdet är<br />
över 150 hektar och utställarna finns längs en fyra kilometer lång<br />
skogsslinga.<br />
Program:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Pris: <br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Anmälan:<br />
<br />
e-post nina.simosas@aktia.fi. Antalet platser är begränsat och de fylls i anmälningsordning.<br />
På tidningen <strong>Skogsbruket</strong>s webbsidor www.skogsbruket.fi, finns mera uppgifter och länkar<br />
<br />
PS! Alla som deltar får en gåvoprenumeration på tidningen <strong>Skogsbruket</strong> som är i kraft ett år<br />
(värde 38 euro). Deltagarna kan använda den själv eller ge den som present åt någon annan.<br />
<strong>Skogsbruket</strong>
Han är nöjd med sin<br />
toppmoderna utrustning<br />
förra hösTen BesTäMde siG roland hudd för aTT Bli<br />
skoGsMaskinenTreprenör. han köpTe en spliTTerny jord-<br />
BruksTrakTor och eTT avverkninGsaGGreGaT av MärkeT<br />
nisula. 25-årinGen från korsholM är MyckeT nöjd Med<br />
sin uTrusTninG, Men han skulle Gärna Ta eMoT Mer ar-<br />
BeTe.<br />
Roland Hudd trivs<br />
med att arbeta som<br />
skogsmaskinentreprenör.<br />
Det är inte<br />
konstigt med tanke på att han<br />
har tillgång till splitterny utrustning.<br />
Satsning på gallringar<br />
För ett år sedan beställde han<br />
en jordbrukstraktor med kran<br />
Roland Hudd är utbildad<br />
skogsmaskinförare och vet<br />
hur man genomför en gallring<br />
maskinellt. Här styr han<br />
processoraggregatet från förarhytten<br />
på sin splitternya<br />
skogstraktor.<br />
och avverkningsaggregat,<br />
som levererades till honom i<br />
våras.<br />
Sedan dess utför han gallringar<br />
och klenare slutavverkningar<br />
i Korsholm med<br />
omnejd, och hittills är han<br />
mycket nöjd med den toppmoderna<br />
utrustningen.<br />
– Jag har inte hunnit köra<br />
så värst mycket, men arbetet<br />
i skogen har löpt bra. Utrustningen<br />
fungerar som den ska<br />
och det har inte varit några<br />
problem än så länge, säger<br />
Roland Hudd.<br />
Roland valde att rikta in sig<br />
på att utföra gallringar och<br />
klenare slutavverkningar på<br />
entreprenad. För det ändamålet<br />
behövde han en mindre<br />
10<br />
maskin och bland få alternativ<br />
valde han att investera i<br />
en jordbrukstraktor av märket<br />
Valtra.<br />
– När det gäller skogsanpassade<br />
jordbrukstraktorer finns<br />
det inte så mycket att välja<br />
mellan på marknaden. Därför<br />
fastnade jag för den här modellen<br />
som lämpar sig bra för<br />
gallring, säger han.<br />
Snabb matning gör maskinen<br />
effektivare<br />
Ifråga om kranar och skördaraggregat,<br />
är utbudet på marknaden<br />
större, enligt Roland.<br />
Efter att ha bekantat sig med<br />
tre olika tillverkare, däribland<br />
Keto och Nisula, fastnade han<br />
för det sistnämnda.<br />
– Det beror dels på att en<br />
annan skogsmaskinentreprenör<br />
rekommenderade mig att<br />
välja Nisula. Han hade själv<br />
haft ett sådant skördaraggregat<br />
och var nöjd med det.<br />
Men ibland hamnar jag att<br />
fälla vissa träd med motor-<br />
sågen, men det händer inte<br />
ofta.<br />
Roland bestämde sig för att<br />
investera i Nisulas aggregatmodell<br />
400 H. Den modellen<br />
kapar 400 millimeters träd.<br />
Kvistknivarnas maximala<br />
öppning är 320 millimeter,<br />
vilket betyder att aggregatet<br />
inte klarar av att kvista stammar<br />
som är grövre än det. Aggregatet<br />
är därmed lämpat för<br />
gallring och klenare slutavverkningar.<br />
– En orsak varför jag fastnade<br />
för just den här modellen<br />
var att Nisulas aggregat<br />
behöver mindre underhåll<br />
eftersom det har rullmatning i<br />
stället för band. Det gör att jag<br />
kan köra igenom mera virke<br />
per sekund och maskinen är<br />
således effektivare.<br />
En hektar på två dagar<br />
Enligt Roland är det också<br />
lätt att lära sig tekniken för att<br />
kunna hantera ett Nisula 400<br />
H. Han behöver ungefär två
dagar för att gallra ett hektar<br />
beroende på bestånd och terräng.<br />
Att han har en liten traktor<br />
som lämpar sig för gallring<br />
gör också att risken för att skada<br />
skogen minimeras.<br />
– Det finns andra skogsmaskinentreprenörer<br />
i Korsholm,<br />
men jag torde vara den enda<br />
i Korsholm som har den här<br />
utrustningen. Att skaffa en<br />
större maskin var aldrig ett<br />
alternativ för mig eftersom<br />
jag skulle ha behövt lägga ut<br />
dubbelt så mycket pengar för<br />
att få en sådan.<br />
Prislappen för avverkningsaggregatet<br />
var 26 000 euro<br />
– en betydande investering<br />
för Roland.<br />
– Visst handlar det om<br />
mycket pengar, men när jag<br />
en gång valde att börja med<br />
det här tyckte jag att det var<br />
nödvändigt att satsa på hållbar<br />
och bra utrustning. Det är<br />
ett val som jag inte ångrar i<br />
det här skedet.<br />
Roland Hudd är belåten med<br />
sitt processoraggregat av modell<br />
Nisula 400 H. Enligt Roland<br />
är aggregatet effektivt<br />
och gör att han kan arbeta<br />
snabbare i skogen.<br />
Liten efterfrågan på hans<br />
tjänster<br />
Att skogsindustrin genomgår<br />
omvälvande tider är något<br />
som också har drabbat Roland<br />
och hans verksamhet.<br />
Sedan han började arbeta<br />
som skogsmaskinentreprenör<br />
i våras har efterfrågan på hans<br />
tjänster varit liten.<br />
”Nu får vi se hur det blir med<br />
lönsamheten.”<br />
– När jag gick in för det här<br />
ville jag naturligtvis försörja<br />
mig på mitt yrke. Men så har<br />
fallet inte varit nu och under<br />
sommaren har jag mestadels<br />
bara haft arbete på helgerna<br />
medan traktorn har stått still<br />
in i veckorna. Det är inte helt<br />
dött på marknaden, men nästan.<br />
Roland är naturligtvis orolig<br />
på grund av det prekära läget<br />
inom skogsindustrin.<br />
– Det ser verkligen inte bra<br />
ut och nu kan också ryssarnas<br />
beslut om att skjuta på tullförhöjningen<br />
påverka verksamheten.<br />
För mig personligen<br />
skulle det ha varit bättre om<br />
11<br />
tullarna hade införts. Nu får<br />
vi bara hoppas att priserna<br />
hålls på nuvarande nivå eftersom<br />
skogsägarna då väljer att<br />
gallra, säger han.<br />
En annan orsak som han<br />
tror kan påverka att aktiviteten<br />
är låg i de österbottniska<br />
skogarna är bildandet av den<br />
nya skogsvårdsföreningen.<br />
– Det är några skogsägare<br />
som har hört av sig, men nu<br />
verkar det som att föreningarna<br />
inte har gjort avverkningsanmälan.<br />
Jag har hört att<br />
deras fackmän är försiktigare<br />
nu innan alla vet sina arbetsuppgifter<br />
efter att skogsvårdsföreningarna<br />
går ihop vid årsskiftet.<br />
Ingen brist på förare<br />
Roland utexaminerades som<br />
skogsmaskinförare från Svenska<br />
yrkesinstitutet 2003. Orsaken<br />
till att han valde att utbilda<br />
sig inom det området var att<br />
han fick höra att det var brist<br />
på kunnigt branschfolk. Men<br />
att det skulle ha varit brist på<br />
förare är ingenting som han<br />
har märkt.<br />
– Innan jag valde att bli<br />
företagare hörde jag mig för<br />
till flera andra entreprenörer.<br />
Men jag fick inget jobb. Verkligheten<br />
stämmer därför inte<br />
överens med vad folk säger.<br />
Enligt mig finns ingen brist på<br />
kunniga förare, säger han.<br />
Och fortsätter:<br />
– Nu får vi se hur det blir<br />
med lönsamheten. Är den<br />
god så kan jag fortsätta. Nu<br />
har verksamheten gått runt<br />
nätt och jämnt och vid sidan<br />
av detta arbetar jag också som<br />
fastighetsskötare. m<br />
TexT och foTo:<br />
chrisToffer Thomasfolk<br />
Nisulas processoraggregat,<br />
modell 400 H, är lämpat för<br />
gallringar och klenare avverkningar.<br />
Den modellen kapar<br />
400 millimeters träd.
Bjarne Björkgren var med och anställde Måns Åkerblom som verksamhetsledare för Karleby skogsvårdsförening. Nu kan Måns<br />
avsluta sin yrkeskarriär med att verkställa ett större diknings- och gallringsprojekt åt honom.<br />
Måns Åkerblom har<br />
levt med skogsägarna<br />
efTer fyra decennier lämnar måns åkerblom skogsbruksrådgivningen.<br />
han pensioneras som verksamheTs-<br />
ledare för skogsvårdsföreningen norrskog, samTidigT<br />
som föreningen uppgår i den nya, hela landskapeT omfaTTande<br />
föreningen.<br />
Måns Åkerblom<br />
har själv mycket<br />
aktivt bidragit<br />
till att utveckla<br />
rådgivningen till skogsägarna,<br />
men ser nu hur rådgivningen<br />
kan falla ihop med resursknappheten.<br />
– Rådgivningen är inte inkomstbringande<br />
för skogsvårdsföreningarna,<br />
säger<br />
Måns Åkerblom. Minskar<br />
12<br />
resurserna så måste föreningarna<br />
satsa på sådant som<br />
ger inkomster. Om man som<br />
befaras också tar bort skogsvårdsavgiften<br />
så faller nog<br />
rådgivningen ihop, konstaterar<br />
han.<br />
Det blev omöjligt att hinna<br />
stämpla allt<br />
När Måns Åkerblom anställdes<br />
av Karleby skogsvårdsförening<br />
den första januari 1977<br />
var det praxis att fackman-<br />
nen stämplade varje träd som<br />
skulle avverkas. Avslutat nyskifte<br />
gjorde att skogsägarna i<br />
Karleby hade stora behov av<br />
att ta ut virke, och Måns insåg<br />
det omöjliga och onödiga i<br />
att gå med stämpelyxan kring<br />
varje stam.<br />
– Vanligen stämplades också<br />
ytor som såldes på rot, säger<br />
Åkerblom.<br />
När föreningen åtog sig ett<br />
större gallringsuppdrag för<br />
kyrkliga samfälligheten togs<br />
det avgörande steget.
– Vi skulle gallra femtio hektar<br />
per år åt samfälligheten.<br />
Det var helt enkelt omöjligt<br />
för oss två fackmän att stämpla<br />
den mängden. Vi märkte<br />
upp körstråken på skiftet och<br />
stämplade en liten modellyta.<br />
Sedan fick huggarna göra<br />
gallringen enligt modellytans<br />
principer. Detta gav oss mera<br />
tid för andra jobb. Som mest<br />
hade vi enbart i Karleby nio<br />
personer anställda som skogsarbetare.<br />
Flera skogsägare skulle ha<br />
rum i skogen<br />
Måns Åkerblom införde också<br />
en kursverksamhet som uppskattades<br />
av skogsägarna själva.<br />
Korsholms skolor svarade<br />
för utbildningen, och 30–40<br />
skogsägare kunde samlas för<br />
att bland annat lära motorsågsskötsel,<br />
gallrings- och<br />
avverkningsteknik eller drivningsteknik.<br />
– Den verksamheten var<br />
som livligast under 1980-ta-<br />
info<br />
från<br />
Föreningen<br />
för<br />
Skogskultur<br />
let, och skogsägarna var flitiga<br />
kursdeltagare.<br />
Måns beklagar att skogsägarna<br />
numera inte är så aktiva<br />
i egen skog. Med typisk<br />
Karleby-humor konstaterar<br />
han att fler skogsägare nog<br />
skulle ha rum i skogen.<br />
”Om man som befaras också tar<br />
bort skogsvårdsavgiften så faller<br />
nog rådgivningen ihop.”<br />
Vi skogsägare är för<br />
försiktiga i gallringsskogen<br />
Men Åkerblom ser också en<br />
ljusning. Stigande energipriser<br />
har igen lockat ut skogsägarna<br />
för röjning och gallring. Det<br />
känns nu motiverat att få hem<br />
ved från egen skog.<br />
Bjarne Björkgren i Kaustar,<br />
Karleby, är en av de få nuvarande<br />
skogsägarna som varit<br />
Lärarnas intresse för skogen som en del av undervisningen<br />
fortsätter att öka i en glädjande takt.<br />
I år lärde sig rekordmånga skolelever skog och<br />
skogsbruk tillsammans med en skogsfackman.<br />
Drygt 2 400 elever från 50 skolor gjorde med<br />
föreningens stöd ett studiebesök till skogen. Ökningen<br />
från i fjol är 20 procent.<br />
Föreningen för Skogskultur beviljar stöd för resekostnader<br />
mellan skolan och skogen. Stödet till<br />
svenskspråkiga låg- och högstadieskolor är en av<br />
föreningens viktigaste arbetsformer. En skogsfackman<br />
bör medverka eller delta i planeringen av<br />
studiebesöket. Samma klass kan få stöd en gång<br />
per läsår. Skriv ansökan helst en månad före studiebesöket<br />
på föreningens blankett som finns på<br />
Skogskulturs webbplats på www.skogsreflexen.<br />
net.<br />
Föreningen fyller snart 100 år<br />
Föreningen för Skogskultur fyller snart 100 år.<br />
Redaktör Bertel Widjeskog har inlett arbetet på<br />
en jubileumsbok. Vi hoppas att boken ska bjuda<br />
också på glimtar från det praktiska arbetet. Har<br />
13<br />
Måns Åkerbloms ”kund” under<br />
hela hans tid som rådgivare.<br />
– Jag var nog med och anställde<br />
Måns, och vi har inte<br />
behövt ångra oss. Han känner<br />
Karlebyskogarna bättre<br />
än någon annan, eftersom<br />
han också är en outtröttlig<br />
orienterare, påpekar Bjarne<br />
Björkgren.<br />
– Vi har kommit bra överens,<br />
och jag har fått lära<br />
mig en hel del av honom. Vi<br />
skogsägare har ju bland annat<br />
det felet att vi är för försiktiga<br />
i gallringsskogen. Vi lämnar<br />
kvar för många stammar.<br />
Det faller sig också så att det<br />
sista större projektet för Måns<br />
som rådgivare och skogsfackman<br />
är att genomföra ett diknings-<br />
och gallringsuppdrag<br />
åt Bjarne Björkgren.<br />
Mera tid för orientering<br />
Måns Åkerblom är också flitig<br />
skribent och medverkar<br />
i olika tidningar med skogsbruksinformation<br />
och skogsbruksrådgivning.<br />
Som pensionär ser Måns<br />
Åkerblom fram mot att kunna<br />
ägna sig mer åt orientering<br />
och frisksport. Vid sidan av sin<br />
yrkeskarriär har han för all del<br />
hunnit fungera ett par decennier<br />
som ordförande för GIF:s<br />
orienterare, samt verkat inom<br />
såväl distrikt som förbund. m<br />
TexT och foTo:<br />
berTel Widjeskog<br />
Rekordmånga elever lärde sig skog med föreningen<br />
du material som kan användas i föreningens jubileumsbok?<br />
Eller känner du någon som har? Alla<br />
tips och bidrag är välkomna, kontakta Lars Simell,<br />
Annikka Selander eller någon annan i styrelsen.<br />
Föreningen för Skogskulturs styrelse:<br />
Ordförande Kåre Pihlström tfn 044-511 6306,<br />
kare.pihlstrom@fiskars.fi<br />
Viceordförande Greger Erikslund tfn 050-<br />
581 1786, greger.erikslund@skogscentralen.fi<br />
Sekreterare Lars Simell tfn 0500-487 192,<br />
lars.simell@skogscentralen.fi<br />
Medlem Barbara Alm tfn 040-725 8090,<br />
morby.gard@gmail.com<br />
Medlem Roger Turku tfn 0500-711 627,<br />
roger.turku@tomas.fi<br />
Suppleant Annikka Selander tfn. 044 279 31 25,<br />
annikka1s@gmail.com<br />
Mera information om Föreningen för Skogskultur<br />
finns på webbplatsen www.skogsreflexen.net.<br />
Föreningen för Skogskultur r.f., sekreterare Lars Simell, c/o Kusten skogscentral, Esbogatan 4, 02770 ESBO
Foto: Destia/Suominen<br />
Laserskanningsapparatur monterad på vägverkets helikopter. Skanningarna för skogsdata ska göras med flygplan.<br />
Finland får stegvis ett<br />
nytt skogsdatasystem<br />
insaMlinGen av skoGsdaTa soM liGGer soM Grund För<br />
skoGsbruksplanerinGen håller på aTT Förnyas. sTeGvis<br />
ska insaMlinGen av skoGsdaTa allT Mer FlyTTas över Från<br />
aTT ha variT en av skoGsbruksplanerarens huvuduppGiF-<br />
Ter Till aTT sköTas Mer MaskinellT och Med hjälp av Modeller.<br />
skoGsbruksplanerarnas Tid ska i FraMTiden allT<br />
Mer Gå jusT Till aTT planera de koMMande åTGärderna i<br />
besTånden, inTe Till aTT invenTera skoGarnas nuläGe.<br />
Esa Ärölä, tidigare<br />
skogsbruksplaneringschef<br />
vid Kustens skogscentral,<br />
nu expert på<br />
kalkylering vid skogsbrukets<br />
utvecklingscentral Tapio berättar<br />
att de nya systemen tas<br />
i bruk i den egentliga produktionen<br />
av nya skogsbruksplaner<br />
under år 2011. Tidtabellen<br />
är snäv men realistisk,<br />
anser han.<br />
Insamlingen av skogsdata<br />
automatiseras<br />
Ärölä arbetar som bäst med<br />
uträkning av volymer, funderar<br />
på hur biomassan i framti-<br />
den kan räknas ut ur skogsdata<br />
och vilka modeller och formler<br />
som ska användas i de nya<br />
programmen. Informationen<br />
från skogsbruksplanerarnas<br />
tidigare arbete i skogarna tillsammans<br />
med data från den<br />
såkallade fjärranalysen som<br />
fås genom laserskanningar<br />
från flygplan, ska i framtiden<br />
ersätta merparten av mätningarna<br />
som planerarna idag utför<br />
i skogarna.<br />
Plantskogarna kräver besök<br />
av planeraren<br />
Laserskanningen som ligger<br />
som grund för skogsdatan i<br />
14<br />
framtiden är pålitlig i de flesta<br />
bestånden. Plantskogar, kalytor<br />
och fröträdsställningar<br />
utgör dock undantag. Med<br />
såkallade riktade inventeringar<br />
är det meningen att skogsbruksplanerarna<br />
i framtiden<br />
ska samla skogsdata från just<br />
dessa figurer.<br />
På varje inventeringsområde<br />
kommer planerarna också<br />
att mäta upp ett antal så kalllade<br />
referensprovytor som<br />
används för att kalibrera materialet<br />
från laserskanningen.<br />
Helt tar alltså inventeringsarbetet<br />
i skogarna inte slut.<br />
Metoderna provas i fält<br />
Skogscentralen Norra Savolax<br />
fungerar som testområde för<br />
de nya metoderna. Under den<br />
gångna sommaren har skogscentralen<br />
och Tapio mätt ungefär<br />
500 referensprovytor.<br />
Här kommer den riktade fältinventeringen<br />
att testas nästa<br />
sommar. Projektchef Henry<br />
Schneider vid skogsbrukets<br />
utvecklingscentral Tapio berättar<br />
att personal från flera<br />
skogscentraler kommer att<br />
hjälpa till med testningen av<br />
det nya systemet. Processen<br />
med inventering som baserar<br />
sig på fjärranalys och provytemätningar<br />
samt riktad fältinventering<br />
beräknas ta två<br />
fältsäsonger.<br />
Nytt system med nya<br />
möjligheter<br />
Helt nya element i insamlingen<br />
av skogsdata finns på<br />
biobränsleområdet. De nya<br />
modellerna ska ge skogsbruksplanerarna<br />
verktyg för<br />
att kalkylera till exempel hur<br />
mycket biomassa man kan få<br />
ut ur ett bestånd genom stubbbrytning.<br />
När ett nytt system<br />
byggs upp är det också viktigt<br />
att försöka se in i framtiden<br />
och fundera vilka behoven<br />
kan vara om tio år, påpekar<br />
Ärölä. Han sticker inte under
stol med att det behövs kreativitet<br />
och idékläckning förutom<br />
förstås också kännedom<br />
om verksamhetens bakgrund<br />
i utvecklingsarbetet. Till sin<br />
hjälp har han en arbetsgrupp<br />
bestående av experter<br />
och planeringspersonal från<br />
skogscentralerna.<br />
Övergången inleds år 2010<br />
Övergången från det gamla<br />
systemet till det nya kommer<br />
att ske stegvis. De flesta<br />
skogscentraler börjar planeringen<br />
baserad på skogsdata<br />
som samlats med det nya systemet<br />
under år 2011. Nästa år<br />
kommer att vara ett försöksår,<br />
då det nya systemet för insamlingen<br />
av data prövas på<br />
olika håll i landet. Inom Kustens<br />
skogscentrals område är<br />
år 2009 bokat för skolning av<br />
personalen.<br />
Nästan 400 personers<br />
arbete berörs<br />
Göran Ådjers, skogsbruksplaneringschef<br />
vid Kustens<br />
skogscentral, konstaterar att<br />
stora förändringar kommer<br />
att ske i skogsbruksplanerarnas<br />
arbetsmetoder inom de<br />
närmaste åren. Han är inte<br />
ett dugg orolig för hur personalen<br />
ska klara av de nya<br />
tekniska systemen. Värre kan<br />
det bli med de omställningar<br />
i arbetsuppgifter som det nya<br />
systemet i slutändan medför.<br />
Ådjers är också fundersam<br />
över hur det nya systemets utvecklingskostnader<br />
ska täckas<br />
Foto: Bengt-Elis Pettersson<br />
och hur centralens affärsverksamhet<br />
inom planeringen<br />
skall se ut i framtiden.<br />
På Kustens skogscentral arbetar<br />
idag 22 personer med<br />
skogsbruksplanering. I staben<br />
finns förutom Ådjers två<br />
personer, skogsbruksingenjör<br />
Anders Hjortman och kanslisten<br />
Barbro Back som sammanställer<br />
skogsbruksplaner. I<br />
hela landet sysselsätter skogsbruksplaneringsverksamheten<br />
i skogscentralerna nästan<br />
400 personer.<br />
Två system i bruk parallellt<br />
Det nya systemet kommer<br />
att köras in parallellt med<br />
det gamla så att hela Finland<br />
inom 6 år, uppskattningsvis år<br />
2016, enligt nuvarande planer<br />
helt övergått till insamling<br />
av skogsdata baserat på<br />
uppgifter från laserskanning<br />
och analyser enligt de nya<br />
modellerna. Utredningen om<br />
hur och var man börjar inom<br />
Kusten skogscentrals område<br />
är inte ännu klar. Klart är i alla<br />
fall att skogsdata i framtiden<br />
ska vara allt färskare. Kustens<br />
skogscentrals verksamhetsområde<br />
är ungefär 700 000<br />
hektar, vilket är lämpligt med<br />
tanke på det nya systemet. Inventeringsområdena<br />
kommer<br />
i framtiden att vara 30 000<br />
–100 000 hektar stora.<br />
Färskare uppgifter och<br />
personlig skogsägarkontakt<br />
Esa Ärölä påpekar att den nuvarande<br />
rytmen med inven-<br />
Den knöliga och buliga stammen är ett kännetecken för masurbildning.<br />
Bilden intill visar samma stam uppsågad.<br />
Foto: Henry Schneider<br />
15<br />
Esa Ärölä (t.v.) och Henry Schneider arbetar med utvecklandet<br />
av det nya skogsdatasystemet.<br />
teringar vart tionde år är rätt<br />
lång. Under en tioårsperiod<br />
har det skett förändringar i<br />
över 60 % av skogsarealen.<br />
I det nya systemet kommer<br />
skogsdata att vara färskare,<br />
uppdateringar ska göras med<br />
6–7 års mellanrum.<br />
Den största förändringen<br />
i och med det nya skogsdatasystemet<br />
är att vi börjar<br />
använda fjärranalysteknik i<br />
inventeringen. Man har talat i<br />
över 20 år om att förändringar<br />
i planeringssystemet ska komma<br />
i och med att tekniken för<br />
fjärranalys har utvecklats,<br />
men det är först nu som också<br />
positioneringstekniken är så<br />
bra att det går att ta i bruk<br />
systemet i praktiken, berättar<br />
Ärölä. Han anser att det är<br />
dumt att använda planerarnas<br />
arbetstid till att mäta diametrar<br />
och grundytor, det ska<br />
man använda maskiner till.<br />
Att diskutera med skogsägare<br />
och fundera på alternativa åtgärder<br />
kan däremot inte göras<br />
av en dator.<br />
Skogsägaren kan vänta sig<br />
nya tjänster<br />
Skogsägarna kommer alltså<br />
genom det nya systemet att<br />
få tillgång till allt färskare<br />
skogsdata. Samtidigt kommer<br />
områdesindelningen för<br />
skogsbruksplaner under övergångsperioden<br />
att ändras.<br />
Alltid kan skogscentralen inte<br />
beakta var man har de äldsta<br />
skogsbruksplanerna, uppgjorda<br />
med det gamla systemet,<br />
då området för laserskanning<br />
bestäms. Vi kan också vänta<br />
oss mera kundbetjäning och<br />
skräddarsydd planering när<br />
skogsbruksplaneraren ska få<br />
mer tid för skogsägarens önskemål<br />
och bekymmer. Vi får<br />
hoppas att den biten inte sparas<br />
bort i effektiveringssvängarna!<br />
m<br />
TexT:<br />
maria lindén<br />
Ny bok om masurbjörk<br />
Intresset för odling av masurbjörk ökar. Många vill pröva på<br />
masurbjörk av pur nyfikenhet medan andra siktar på en ökad<br />
ekonomisk avkastning från sitt skogsbruk.<br />
Boken ”Masurbjörk” innehåller mycket information om masur,<br />
från odling och skötsel av masurbjörk till användning av<br />
träet med den unika strukturen.<br />
Boken är rikt illustrerad med bilder av olika slags masur och<br />
den berättar både med text och med bild hur man känner igen<br />
stammar med masurbildning.<br />
Boken är skriven av Bengt-Elis Pettersson och Harald Säll i<br />
Sverige. En stor del av källmaterialet är finskt. Boken (40 s.)<br />
kostar 100 kronor. Den kan beställas direkt av författaren per<br />
e-post bengt-elis.pettersson@savsjo.se. m<br />
Foto: Esa Ärölä
Nya Kemera-lagen kommer<br />
sakta men säkert<br />
den nya lagen innehåller några vikTiga ändringar,<br />
som bland annaT gör deT lönsammare aTT röja i planT-<br />
skogar och aTT gallra i Torvmarksskogar i samband<br />
med isTåndsäTTning av diken.<br />
Lagen om finansiering<br />
av hållbart skogsbruk<br />
(Kemera-lagen) har<br />
förberetts länge och<br />
befinner sig ännu i riksdagen<br />
för behandling. Meningen var<br />
att lagen skulle träda i kraft<br />
1.1.2009, men enligt nyaste<br />
uppgifter kommer tidpunkten<br />
att skjutas upp till hösten<br />
2009. Orsaken är att Kemeralagen<br />
är i strid med lagen om<br />
temporär partiell skattefrihet<br />
för försäljning av virke.<br />
Antalet arbetsslag minskar<br />
I den nya lagen förblir principerna<br />
och ansökningsförfarandet<br />
huvudsakligen de<br />
samma som i den gamla lagen.<br />
Arbetsslag som slopas<br />
helt är stubbrytning, beskogning<br />
av åker och stamkvistning.<br />
Antalet objekt där stamkvistning<br />
utförts har under de<br />
senaste åren varit få och arbetets<br />
kvalitet har inte alltid fyllt<br />
normerna. Möjligheten till<br />
sysselsättningsfrämjande arbeten<br />
slopas likaså, eftersom<br />
kraven gjort det komplicerat<br />
att utföra dessa åtgärder.<br />
Vård av ungskog lönar sig<br />
bättre<br />
Oron över plantskogarnas<br />
tillstånd syns i den nya lagen.<br />
Det blir möjligt att lyfta lika<br />
stort stöd för både röjning och<br />
för skötsel av ungskog. Då en<br />
större andel av arbetet görs<br />
i plantskogar och inte först i<br />
ungskogar minskar totalkostnaderna<br />
och röjningen har en<br />
Foto: Julia Lenkkeri<br />
större effekt på tillväxten.<br />
Stödets storlek påverkas<br />
inte heller av vem det är som<br />
utför arbetet; det kan vara<br />
skogsägaren själv eller en utomstående.<br />
Objektet måste<br />
vara minst en hektar stort<br />
precis som förut. Det kan<br />
bestå av flera områden, men<br />
den minsta figuren ska vara<br />
minst en halv hektar. Stödet<br />
för ungskog beviljas bara en<br />
16<br />
gång för samma objekt under<br />
omloppstiden precis som hittills.<br />
Uttag av energived<br />
finansieras som förut<br />
I början var det planerat att<br />
stödet för uttag av energived<br />
skulle ha utvidgats, men slutligen<br />
ändrades inget. Stödet<br />
beviljas för uttag av energived<br />
från skogar där skogsägaren<br />
får stöd för ungskogsvård. För<br />
flisning av energived beviljas<br />
stöd endast för energived som<br />
tagits ut från ungskogsobjekt.<br />
Iståndsättning av diken utvidgas<br />
till torvmarksskötsel<br />
Torvmarkerna berördes i den<br />
gamla lagen endast i fråga om<br />
iståndsättning av diken, men<br />
i den nya lagen finansieras<br />
även gallring av ungskog och<br />
gödsling, som görs i samband<br />
med iståndsättningen av diken.<br />
De vattenskyddsåtgärder<br />
som vidtas i samband med<br />
iståndsättningsdikning och<br />
Enligt nya Kemera-lagen skall<br />
nya skogsvägbyggen utföras<br />
som samprojekt.
som är utöver de obligatoriska<br />
finansieras helt av staten.<br />
Skogsvägar skall vara<br />
samprojekt<br />
Stödet för vägbygge förblir så<br />
gott som oförändrat, men nya<br />
skogsvägar finansieras endast<br />
som samprojekt mellan flera<br />
skogsägare. Till grundförbättring<br />
beviljas stöd även till<br />
enskilda ägare. Från EU-kommissionens<br />
håll kom kravet på<br />
att den nya eller grundförbättrade<br />
vägen skall vara tillgänglig<br />
för fritidsbruk i tio år efter<br />
att den fått kemerastöd.<br />
Bioenergi<br />
– Statsstödet har bara utbetalts<br />
ifall avverkningen och<br />
stubbrytningen har gjorts<br />
mellan morsdag och farsdag.<br />
Sällan hinner vi utföra allt<br />
inom denna tidsram eftersom<br />
skogsbränslet också skall<br />
torka på skiftet en tid, säger<br />
Christer Backlund.<br />
Stubbar från en hektar<br />
värmer åtta hus<br />
En stubbe med en diameter<br />
på 30 cm innehåller 200 kWh<br />
energi.<br />
Stubbar från en hektar ger<br />
i snitt 160 000 kWh skogsbränsle,<br />
vilket motsvarar den<br />
årliga elförbrukningen för åtta<br />
eluppvärmda enfamiljshus.<br />
Stamantalet och stammarnas<br />
grovlek eller egentligen stubbarnas<br />
grovlek avgör naturligtvis<br />
hur mycket skogsbränsle<br />
det kommer från en hektar.<br />
Miljöstödets självrisk<br />
minskar<br />
Miljöstödet beviljas enligt den<br />
nya lagen i första hand för att<br />
bevara särskilt viktiga livsmiljöer.<br />
Stödet skall kompensera<br />
den ekonomiska förlust som<br />
bevarandet innebär för skogsägaren.<br />
Den som ansöker om<br />
stödet behöver inte längre<br />
utreda avverkningsmöjligheterna<br />
i alla sina skogar. Ersättningen<br />
och självrisken, dvs.<br />
4 % av avverkningsvärdet,<br />
beräknas endast på basis av<br />
avverkningsvärdet för ifrågavarande<br />
objekt.<br />
17<br />
Samtidigt slopas grundersättningen<br />
per hektar, vilket<br />
kan medföra att objekt med<br />
glest bestånd får mindre ersättning<br />
än förut. Stödet består<br />
av ersättning för uteblivna<br />
avverkningar samt eventuella<br />
miljövårdsåtgärder på objektet.<br />
Det minsta stödbeloppet<br />
är 500 euro.<br />
Om hyggesbränning utförs<br />
som ett naturvårdsprojekt,<br />
med mål att främja naturens<br />
mångfald, kan kostnaderna<br />
för planering och genomförande<br />
ersättas helt och hållet. I<br />
övrigt hålls stödet för hyggesbränning<br />
kvar i samma form.<br />
Bekämpning av rotticka<br />
effektiveras<br />
Stöd för bekämpning av<br />
rotticka breddas så att det<br />
nu beviljas på riskområden<br />
där beståndet består av minst<br />
femtio procent gran, tall eller<br />
en blandning av dem. Liksom<br />
i den tidigare lagen beviljas<br />
stödet både för inskaffning av<br />
bekämpningsmedel samt för<br />
själva arbetet. m<br />
TexT:<br />
julia lenkkeri<br />
Stubbrytningen fortsätter i oförminskad takt<br />
kemerasTödeT för sTubbbryTning<br />
försvinner vid<br />
årsskifTeT. enligT chrisTer<br />
backlund på upm skog,<br />
som är sTörsT på sTubbryTning<br />
i landeT, har deT här<br />
ingen beTydelse.<br />
Stubbar som är klenare än femton centimeter lämnas orörda vid stybbrytning.<br />
Enbart stubbar som är grövre<br />
än 15 cm lyfts.<br />
Skogsägaren får betalt för<br />
stubbarna utgående från<br />
mängden avverkat granvirke,<br />
dvs. euro/avverkad kubikmeter.<br />
Stubbarnas volym är<br />
omkring 25 procent av den<br />
avverkade virkesmängden.<br />
Kubikmeterpriset för stubbarna<br />
är under två euro.<br />
Stubbarna från en hektar<br />
ger skogsägaren en tilläggsinkomst<br />
på 80–130 euro per<br />
hektar.<br />
Lagring enligt överenskommelse<br />
Stubbarna får torka i högar<br />
vid skogsvägar en till två<br />
somrar. Om stubbarna lagras<br />
på en plats som försvårar<br />
planteringen, kommer UPM<br />
överens med skogsägaren hur<br />
problemet ska lösas.<br />
Stubbar och grot är<br />
virkessortiment<br />
Backlund har ingen förståelse<br />
för de väglag som inför skilda<br />
transportavgifter för stubb-<br />
och grottransporter.<br />
– Grot och stubbar är virkessortiment<br />
precis som massaved<br />
och stock. Stubbarna<br />
körs bort med specialutrustade<br />
virkesbilar, som har täckta<br />
sidor. m<br />
TexT:<br />
gerd maTTsson-Turku<br />
Foto: Christer Backlund
Gästjakt minskar<br />
skogsskador<br />
skogsägaren Tage eriksson är en av få på åland som<br />
Tar emoT gäsTer som vill jaga rådjur. gäsTjakTen har<br />
sina fördelar seTT ur skogsägarens synvinkel – rådjurs-<br />
sTammen hålls bäTTre i schack med minskade skador på<br />
nyplanTeringar som följd.<br />
Tage och Ulla Eriksson<br />
bor på Hammarudda<br />
gård på<br />
södra Åland. Gården<br />
ligger på en naturskön udde,<br />
bara några hundra meter bort<br />
ligger Ålands hav med fri<br />
sikt söderut. Udden har varit<br />
strategiskt viktig i ofärdstider<br />
och här finns rester av demolerade<br />
befästningar från båda<br />
världskrigen.<br />
Från oktober och en dryg<br />
månad framöver tar Tage<br />
Eriksson emot gästjägare som<br />
vill jaga rådjur med hund.<br />
Jakten sker på ett område på<br />
400 hektar där det mesta av<br />
markerna eller 350 hektar hör<br />
till Hammarudda gård.<br />
Också smygjakt<br />
När de första gästjägarna<br />
kom till gården 1995 jagade<br />
man rådjur från torn men efterhand<br />
har jakten utvecklats<br />
och i dag handlar det mestadels<br />
om drevjakt med hund.<br />
Gårdens strävhåriga taxar<br />
Fanny och Ceroc ställer glatt<br />
upp och jagar fram rådjuren<br />
ur skogen.<br />
– Många av mina gäster är<br />
vana vid tornjakt sedan tidigare<br />
medan drevjakt är en<br />
annan typ av jakt och en ny<br />
och intressant upplevelse för<br />
många, säger Tage Eriksson.<br />
Fram till 2001 hade Erikssons<br />
mjölkkor men numera<br />
har man dikor och i samband<br />
med omläggningen passade<br />
man på att återskapa de gamla<br />
betesmarkerna som ligger<br />
närmast stranden. Här finns<br />
i dag glesa björkhagar som<br />
också passar för så kallad<br />
smygjakt. Den som vill ha en<br />
speciell jaktutmaning kan ge<br />
sig ut en tidig morgon för att<br />
smygande försöka överlista<br />
ett betande rådjur.<br />
Paus vid havet<br />
En idealisk gästgrupp på<br />
Hammarudda gård består av<br />
3–5 jägare som stannar två<br />
dygn. Logi ordnas i en egen<br />
stuga intill gården.<br />
Tage Eriksson ställer upp<br />
som jaktvärd under besöket<br />
och oftast har han någon<br />
18<br />
”assistent” med sig för att arrangemangen<br />
med bland annat<br />
flyttningar från ett pass till<br />
annat ska löpa smidigt. Han<br />
jagar inte själv utan koncentrera<br />
sig på att följa hundarnas<br />
framfart i skogen och att i stort<br />
sörja för att jägarna får en så<br />
bra upplevelse som möjligt.<br />
På markerna finns även ett<br />
tiotal jakttorn om gruppen<br />
hellre vill jaga från torn.<br />
En jaktdag börjar oftast vid<br />
8-tiden på morgonen och<br />
pågår till 16–17-tiden med<br />
avbrott för lunch och/eller<br />
kaffe. Om vädret tillåter kan<br />
lunchen ätas i skogen eller<br />
varför inte på en närliggande<br />
klippstrand där man ser ut<br />
över Ålands vida hav. Annars<br />
bjuds gästerna på lunch<br />
hemma i köket hos Erikssons.<br />
Självhushåll gäller i övrigt för<br />
frukost och middag – stugan<br />
har ett välutrustat kök och givetvis<br />
bastu.<br />
– Jaktresan är till stor del en<br />
social upplevelse – en grupp<br />
som åker tillsammans, jagar<br />
på dagarna och umgås på<br />
kvällarna. Många av ”mina”<br />
jägare är stamkunder som<br />
återkommer år efter år, samtliga<br />
kommer från Finland,<br />
säger Tage Eriksson som även<br />
kan finska.<br />
Kött och trofé<br />
Under en bra jakthelg har man<br />
fällt upp till fyra djur men någon<br />
”fällgaranti” ges inte.<br />
– Alla vet vad som gäller, ibland<br />
blir man lottlös men det<br />
hör till jaktens regler. Men jag<br />
kan garantera att man åtminstone<br />
får se rådjur under besöket<br />
här, säger Tage Eriksson.<br />
De som lyckas fälla ett djur<br />
– Vi kan även arrangera tornjakt om gästerna så vill, säger jaktarrangören Tage Eriksson på Hammarudda<br />
gård som här är på väg upp i ett av tornen på gårdens marker.
får ta köttet med sig hem – om<br />
de vill. Tage Eriksson styckar<br />
upp djuren och på gården<br />
finns ett kylrum där köttet förvaras<br />
tills det är dags för hemresan.<br />
För många är hornen<br />
minst lika viktiga som köttet<br />
och matematiken är enkel<br />
– ju större trofé, desto högre<br />
avgift.<br />
Grundavgiften för en dags<br />
jakt är 100 euro per person.<br />
Då ingår lunchen. Den som<br />
lyckas skjuta en bock betalar<br />
en grundavgift på 100 euro,<br />
den gäller för en så kalllad<br />
spetsbock med två horn.<br />
Sedan tillkommer 25 euro<br />
per horn och för en åtråvärd<br />
6-taggare betalar man alltså<br />
totalt 200 euro i fällavgift.<br />
Jakten begränsar stammen<br />
Gästjakten är ingen större inkomstkälla<br />
för Hammarudda<br />
gård där djuruppfödningen<br />
– i dag har man 40 dikor och<br />
50 tackor – och skogsbruket<br />
på cirka 170 hektar växtlig<br />
skogsmark är huvudsaken.<br />
Men gästjakten ger en nischinkomst<br />
och har andra fördelar.<br />
– En orsak till att jag började<br />
med gästjakt är att den hjälper<br />
till att hålla rådjursstammen i<br />
schack. Vi bör skjuta 15–20<br />
djur varje år på våra marker<br />
men det mäktar jag inte med<br />
själv. Nu gör andra det och<br />
jag får dessutom lite betalt för<br />
det. Vi har haft en del problem<br />
med betningsskador i nyplanteringar<br />
men det har blivit<br />
bättre. Jag brukar också mata<br />
rådjuren med potatis från december<br />
till mars. Det har en<br />
dubbeleffekt – det håller djuren<br />
borta från plantorna och<br />
man får en bra stam som tål<br />
avskjutning.<br />
2006 fälldes drygt 3.700<br />
rådjur på Åland, något mindre<br />
än tidigare år och en rejäl<br />
minskning jämfört med toppåret<br />
1995 då man sköt över<br />
6.200 rådjur.<br />
– Vi har en stark rådjursstam<br />
och det finns helt klart<br />
potential för mer gästjakt på<br />
Åland. Men dessvärre brister<br />
det i samarbetsviljan om flera<br />
markägare ska gå ihop för att<br />
kunna erbjuda större markområden<br />
och i dag är vi inte<br />
många som tar emot gästjägare.<br />
De som är motståndare till<br />
gästjakt hävdar bland annat<br />
19<br />
att de gästande jägarna inte<br />
tar samma ansvar – de kan<br />
exempelvis fälla fel djur.<br />
– Jag har inte upplevt några<br />
Jaktmarkerna på Hammarudda gård ligger nära kusten. Om vädret tillåter kan lunch eller kaffe<br />
intas på klippstranden vid Ålands hav.<br />
Tage Eriksson började med gästjakt 1995 och jaktperioden är<br />
kort men intensiv – från början av oktober och en dryg månad<br />
framöver. En av gårdens taxar, som jagar fram rådjuren ur skogen,<br />
heter Ceroc.<br />
problem alls. De jägare som<br />
besökt mig har genomgående<br />
varit seriösa och skötsamma.<br />
Någon skadskjutning har förekommit<br />
men det gör det vid<br />
all jakt, säger Eriksson.<br />
Sök jaktort på förhand!<br />
Den som gästar Åland för att<br />
jaga måste ha ett åländskt<br />
jaktkort. Det får man från<br />
handläggarna vid skogbruksbyrån<br />
vid Ålands landskapsregering.<br />
För att utfärda jaktkortet<br />
behöver de en kopia<br />
per brev, fax eller mejl på<br />
sökandens finländska jaktkort<br />
eller svenska jägarexamen.<br />
– Skicka gärna in ansökan<br />
någon dag på förhand men<br />
om det kniper kan vi ordna<br />
jaktkortet med kort varsel förutsatt<br />
att man hör av sig under<br />
vanlig kontorstid, säger man<br />
vid skogsbruksbyrån.<br />
Kortet kostar 20 euro och<br />
gäller ett år. m<br />
TexT och foTo:<br />
helena forsgård
Skogsvårdsföreningarna<br />
valde fullmäktige<br />
skogsvårdsföreningarna runT om i landeT har valT<br />
fullmäkTige för fyraårsperioden 2009–2012. rösT-<br />
ningen genomfördes som posTrösTning under en Tre<br />
veckors period.<br />
Valdeltagandet varierade<br />
stort, från trettio<br />
procent till över<br />
femtio procent. I<br />
Svenskfinland röstade skogsägarna<br />
ivrigast i Pörtom, som<br />
bildade ett valdistrikt inom<br />
Skogsvårdsföreningen Österbotten.<br />
Där blev valdeltagandet<br />
51 procent.<br />
Fullmäktige är skogsvårdsföreningens<br />
högsta beslutande<br />
organ. Till fullmäktiges<br />
uppgifter hör bl.a. att bestämma<br />
vilka tjänster föreningen<br />
ska erbjuda sina medlemmar,<br />
att fastställa storleken<br />
på skogsvårdsavgiften och att<br />
välja styrelse för föreningen.<br />
Fullmäktige sammanträder<br />
vanligen två gånger per år, vår<br />
och höst.<br />
Invalda i Södra skogsrevirets<br />
fullmäktige:<br />
Otto von Frenckell, Gösta<br />
Lundström, Markus Johansson,<br />
Henrika Husberg, Peter<br />
Simberg, Johan Wiksten,<br />
Håkan Fagerström, Barbara<br />
Alm, Stefan Selén, Mikael<br />
Karlsson, Kaj Sjölund, Robert<br />
Haglund, Olli Knaapinen,<br />
Mikael Nygård, Magnus Lindberg,<br />
Martti Tuomala, Stefan<br />
Widlund, Henrik Himberg,<br />
Mårten Malmström, Bo Björkas,<br />
Börje Henriksson, Ilkka<br />
Lampinen, Kim Lindström,<br />
Anders Winqvist, Christian<br />
Hildén, Kaj Lövgren, Per Anttas,<br />
Kim Männikkö, Kerstin<br />
Degerth. Valdeltagande 33,5<br />
procent.<br />
Invalda i Kimitonejdens<br />
skogsvårdsföreningens fullmäktige:<br />
Harri Kaitala, Jan Granlund,<br />
Mats Hagman, Reijo Haapa,<br />
Peter Jägerskiöld, Mika Lehtinen,<br />
Dan Lindroth, Peter<br />
Lindström, Tomas Fredriksson,<br />
Anna von Wendt, Gustaf<br />
Ekholm, Mikael Söderholm,<br />
Johan Forsman, Cay Blomberg,<br />
Bengt Henriksson. Valdeltagande<br />
41,2 procent.<br />
Invalda i Väståbolands skogsvårdsförenings<br />
fullmäktige:<br />
Carl-Göran af Heurlin, Peter<br />
Lundström, Jörgen Grandell,<br />
Bo-Erik Nyström, Tomas Mårtensson,<br />
Henrik Lönnqvist,<br />
Karl-Johan Palmu, Pertti Moberg,<br />
Frej Henriksson, Bjarne<br />
Dahlén, Peter Karlsson, Magdalen<br />
Ek, Johan Hermannson,<br />
Anders Nymalm, Stina Holmberg.<br />
Valdeltagande 38,7 procent.<br />
Invalda i Jeppo skogsvårdsföreningens<br />
fullmäktige:<br />
Arne Almberg, Vivan Andersson,<br />
Erik Elenius, Magnus<br />
Elenius, Kjell Forsgård, Per-<br />
Erik Forsgård, Nils Julin, Magnus<br />
Jungell, Kjell Liljeqvist,<br />
Gottfrid Lundvik, Bo-Gustav<br />
Nybyggar, Leif-Ole Romar,<br />
Stig Sandberg. Sämjoval.<br />
Invalda i Skogsvårdsföreningen<br />
Österbottens fullmäktige:<br />
Skogsvårdsföreningen Österbotten<br />
bildas när Norrskog,<br />
Terjärv, Nykarleby, Vörå-<br />
Maxmo, Söderskog, Malax,<br />
Korsnäs, Övermark, Pörtom<br />
och Kristinestads skogsvårdsföreningar<br />
går samman vid<br />
årsskiftet. Inför valet var den<br />
blivande skogsvårdsföreningens<br />
område indelat i valdistrikt,<br />
vars gränser följde de<br />
nuvarande skogsvårdsföre-<br />
20<br />
ningarnas områdesgränser.<br />
Norrskog: Bengt Lövsund,<br />
Hans-Erik Sten, Jan-Anders<br />
With, Magnus Holmström,<br />
Thomas Snellman, Bo Grankull,<br />
Roy Brunell, Tore Stenmark,<br />
Rune Käldström<br />
Terjärv: Bengt-Johan Skullbacka<br />
Nykarleby: Krister Lindström,<br />
Steve Nyholm, Peter<br />
Blomqvist<br />
Vörå-Maxmo: Kenneth<br />
Påhls, Harald Södergård, Kaj<br />
Skåtar, Karl-Erik Lindman<br />
Söderskog: Hans-Erik Lindqvist,<br />
Fredrik Hagberg, Björn<br />
Ljungqvist, Stefan Råback,<br />
Harry Andersson, Göran<br />
Gjäls, Göte Bengs, Dorrit<br />
Högbacka, Jan-Erik Hagman,<br />
Jan-Anders Nord<br />
Malax: Tomas Långgård,<br />
Ingmar Smeds, Lars-Göran<br />
Sperring, Nils Söderlund<br />
Korsnäs: Boris Backholm,<br />
Martin Backlund<br />
Övermark: Ulf Svartbäck<br />
Pörtom: Anders Lång<br />
Kristinestad: Stefan Ingves,<br />
Sakari Saloniemi, Bo-Göran<br />
Dahlgren.<br />
Valdeltagande 37,1 procent.<br />
Ålands skogsvårdsförening<br />
följer den gamla modellen<br />
för skogsvårdsföreningar med<br />
vår- och höstmöte och väljer<br />
enbart styrelse. m<br />
TexT:<br />
gerd maTTsson-Turku<br />
SoometSa Grupp oY<br />
söker gallrings- och<br />
andra skogsarbeten.<br />
Vi arbetar inte maskinellt,<br />
naturvänligt (finskt företag).<br />
Mvh<br />
T. Vik<br />
044-9306 729
Han blev röstmagnet i<br />
Österbotten<br />
SkogSvårdSföreningen<br />
öSterbotten har alla<br />
möjligheter att utöka Sitt<br />
Serviceutbud på Sikt. men<br />
då krävS hårt och aktivt<br />
arbete av alla. det Sä-<br />
ger röStmagneten tomaS<br />
långgård – Som valdeS<br />
in i den nya föreningenS<br />
fullmäktige.<br />
Tomas Långgård från<br />
Malax fick flest röster<br />
av alla när Skogsv<br />
å r d s f ö r e n i n g e n<br />
Österbotten nyligen valde fullmäktige.<br />
Hans skörd blev 160<br />
röster och det räckte med bred<br />
marginal för att ta en av de 37<br />
platserna i den nya föreningens<br />
fullmäktige.<br />
– Det är klart att jag är överraskad<br />
eftersom jag inte hade<br />
väntat mig ett så här stort understöd.<br />
Men visst känns det<br />
skönt att ha ett bra understöd<br />
från hemmaplan, säger Tomas<br />
Långgård.<br />
Fullmäktige blir kontakten<br />
till skogsägaren<br />
Han tror att fullmäktiges roll<br />
blir viktigt i och med att den<br />
nya skogsvårdsföreningens<br />
styrelse endast kommer att<br />
bestå av sju medlemmar. Det<br />
blir fullmäktigeledamöternas<br />
uppgift att föra fram fältets<br />
synpunkter.<br />
– Flera av de gamla föreningarna<br />
kommer inte att ha<br />
en representant i styrelsen.<br />
Därför tror jag att det blir viktigt<br />
att fullmäktige ser till att<br />
kontakten mellan fältet och<br />
styrelsen fungerar.<br />
Tomas Långgård valdes in i Skogsvårdsföreningen Österbottens fullmäktige med 160 röster. Han<br />
tror att den nya föreningen kan öka serviceutbudet på sikt.<br />
Det första året blir tufft<br />
Ett syfte med föreningsfusionen<br />
var att minska föreningarnas<br />
administrativa utgifter<br />
och därigenom lösgöra medel<br />
21<br />
– Viktigt är ändå att servicenivån<br />
inte sänks på något<br />
område. Den aktivaste av de<br />
gamla föreningarna borde<br />
sätta ribban för den nya föreningen<br />
nu framöver.<br />
”Den nya föreningen kan öka<br />
serviceutbudet på sikt.”<br />
för ett utökat och specialiserat<br />
serviceutbud. Långgård<br />
tror att Skogsvårdsföreningen<br />
Österbotten har goda förutsättningar<br />
att utöka sitt tjänsteutbud<br />
till sina skogsägare.<br />
Men det kommer inte att ske<br />
per automatik.<br />
Konkreta exempel på specialiserat<br />
serviceutbud är<br />
utökad drivningstjänst och<br />
tillvaratagande av energived,<br />
samförsäljning av virke och<br />
fastighetsförmedlingsservice.<br />
På längre sikt kanske skogsvårdsföreningen<br />
aktiverar sig<br />
på planering av diknings och<br />
vägprojekt som en del föreningar<br />
redan gjort, förklarar<br />
Långgård.<br />
– Det första verksamhetsåret<br />
kommer ändå att bli tufft<br />
för den nya föreningen, tror<br />
Långgård.<br />
Den svaga konjunkturen<br />
rent allmänt och de kraftiga<br />
nedskärningarna som skogsindustrin<br />
gjort kommer att<br />
påverka både skogsvårdsföreningen<br />
och skogsägaren. m<br />
text och foto:<br />
chriStoffer thomaSfolk
Rapportering från:<br />
Den 1 januari tar<br />
Jan Slotte i rodret<br />
för SkogsvårdsföreningenÖsterbotten,<br />
som officiellt inleder sin<br />
verksamhet då. Beslutet att<br />
bilda en storförening i Österbotten<br />
gjordes redan i april.<br />
– Det gav oss tid att planera<br />
föreningens verksamhet, säger<br />
Slotte. Både förtroendevalda<br />
och anställda har haft<br />
tid att anpassa sig till den nya<br />
situationen och det är en stor<br />
fördel.<br />
Största utmaningarna<br />
Att få den nya skogsvårdsföreningen<br />
med nya arbetssätt<br />
att fungera, ser Slotte som<br />
den största utmaningen på<br />
kort sikt. För de som jobbar<br />
i föreningen innebär det omställningar,<br />
större för en del<br />
och mindre för andra.<br />
– För mig personligen ställer<br />
det krav på organisationsförmåga,<br />
säger Slotte. Alla ska<br />
få det stöd de behöver.<br />
– På längre sikt måste vi gå<br />
in för att minska behovet av<br />
skogsvårdsavgiften. Jag tror<br />
nog att skogsvårdsavgiften<br />
kommer att kvarstå i någon<br />
form, men vi måste göra oss<br />
mindre beroende av den.<br />
Ett sätt är att öka utbudet på<br />
tjänster. Vi börjar från årsskiftet<br />
bland annat med drivningsservice,<br />
anskaffning av<br />
Namn: Jan Slotte<br />
Ålder: 29 år<br />
Hemort: Gerby, Vasa<br />
Familj: sambo och 2årig son<br />
Intressen: motionsidrott<br />
Några nyckeltal:<br />
Skogsägare 16 500<br />
Skogsfackmän 23<br />
Kanslipersonal 5<br />
Skogsarbetare 30<br />
Skogsmaskinföretagare 20tal<br />
Epostadresser från 1.1.2009 fornamn.efternamn@svf.fi<br />
Webbsajt från 15.12.2008 www.skogsvardsforeningen.fi<br />
Finskt namn Metsänhoitoyhdistys<br />
Österbotten<br />
22<br />
energived och planering och<br />
genomförande av diknings<br />
och vägbyggnadsprojekt. Det<br />
här har några föreningar sysslat<br />
med tidigare, men nu gäller<br />
det hela Österbotten.<br />
Slotte berättar vidare att den<br />
nya storföreningen väcker<br />
uppmärksamhet inom branschen<br />
och att alla kanske inte<br />
är så glada över föreningens<br />
ökade utbud på tjänster.<br />
– Men vi börjar i liten skala.<br />
För till exempel dikning och<br />
vägbygge har vi personal som<br />
motsvarar ett arbetsår, så på<br />
kort sikt gör vi inget stort intrång<br />
på någons område.<br />
Föreningen ut till regionerna<br />
Under vårens lopp ska den<br />
nya skogsvårdsföreningen<br />
presentera sig för skogsägarna<br />
i de olika regionerna. Bland<br />
annat kommer föreningen att<br />
arrangera tre skogsägarseminarier<br />
i april, som alla skogsägare<br />
som betalar skogsvårdsavgift<br />
blir inbjudna till. Ett<br />
seminarium hålls i Vasa eller<br />
Korsholm, ett norröver och<br />
ett söderöver. Rådgivningen<br />
till skogsägarna ska också intensifieras.<br />
Utbudet på kurser<br />
kommer att öka och det är<br />
både frågan om kurser som<br />
föreningen ordnar i egen regi<br />
och som föreningen ordnar i<br />
samarbete Svenska yrkesinstitutet<br />
i Vasa. m
Virkeshandel<br />
Grov gran med långkrök<br />
– stockpris med rätt destination<br />
granrotblock är ett SpecialSortiment med mervärde.<br />
Stockar Som Sågverk vrakar för att de är för grova<br />
eller lite krokiga kan göraS till fanerträ. för SkogSägaren<br />
betyder det att han får timmerpriS för virket i<br />
Stället för maSSavedSpriS.<br />
Jan Wasström är virkesinköpare<br />
för Metsäliitto<br />
i västra Nyland. Enligt<br />
Wasström är granrot<br />
blocken ett värdefullt tillläggssortiment<br />
utöver vanlig<br />
sågstock eftersom sågverk sällan<br />
tar emot stockar som är<br />
grövre än fyrtio centimeter.<br />
– I bördiga gamla granskogar<br />
är det vanligt med grova<br />
granar. Då sågverken oftast<br />
har fyrtio centimeter som<br />
maxgrovlek, betyder det att<br />
virke som är grövre blir massaved.<br />
Det samma gäller för<br />
granar med grova kvistar långt<br />
ner på stammen och granar<br />
med långkrök.<br />
Rotblocken kapas och svarvas<br />
Granrotblock från västra Nyland<br />
har bland annat som ändstation<br />
Finnforest fabrik i Lojo.<br />
Där svarvas de till tre millimeter<br />
tjockt faner, som limmas<br />
samman till fanerträ som kan<br />
bli upp till sextio centimeter<br />
tjockt. I Finland och även<br />
utomlands kallas produkten<br />
Kerto.<br />
Minimigrovleken för de<br />
här granrotblocken är 24–26<br />
centimeter. Minimilängden är<br />
3,90 meter och nästa längd<br />
5,80 meter.<br />
– Längden ska vara exakt,<br />
den får avvika endast ett par<br />
centimeter uppåt och neråt,<br />
säger Jan Wasström. Innan<br />
rotblocken svarvas kapas de i<br />
bitar som är 1,90 meter långa.<br />
Svarven tar inte bitar som är<br />
längre och stagen som håller<br />
biten på plats under svarvningen<br />
har inte större tolerans<br />
än några centimeter. Därför är<br />
exakta längder på rotblocken<br />
viktiga. Blir en bit för kort vrakas<br />
den helt, flisas och blir råvara<br />
för papperstillverkning.<br />
– Tack vare att längden på<br />
svarvbitarna bara är 1,90 meter<br />
kan stammen ha långkrök<br />
utan att det påverkar utfallet av<br />
faner i någon större utsträckning.<br />
Stockpris även om virket är<br />
lite krokigt<br />
– Rotpriset för granrotblock<br />
är det samma som för vanligt<br />
sågtimmer. Mervärdet ligger i<br />
att stammar som är för grova<br />
och krokiga för att duga som<br />
råvara till sågverk, blir råvara<br />
för fanerträ. De får också ha<br />
lite färgfel i mitten. Utan det<br />
här sortimentet skulle skogsägaren<br />
få massavedspris för<br />
virket.<br />
– Rotpriset på granstock är<br />
omkring 57 euro/m 3 och för<br />
granmassaved 24 euro/m 3 .<br />
Kerto<br />
23<br />
Skillnaden till skogsägarens<br />
fördel är över 30 euro/m 3 .<br />
Efterfrågan styrs av<br />
konjunkturen<br />
Kertobalkar är inget som Finnforest<br />
har i lager utan de tillverkas<br />
skilt för varje kund efter<br />
kundens måttbeställning.<br />
Därför varierar efterfrågan på<br />
granrotblock långt efter kon-<br />
Fanerträbalkar är en finsk specialitet, som tillverkas av Finnforest.<br />
Det finska namnet Kerto har slagit igenom även internationellt.<br />
I Tyskland pratar man om ”das Kerto”.<br />
Fanerträbalkar består av 3 mm tjockt svarvat faner av gran<br />
som limmas samman. Faneret förlängs med snedskarvar och<br />
varje fanerskarv förskjuts stegvis.<br />
Det gör Kertobalkarna både starka och styva.<br />
Tillverkningsbredden är vanligen två meter och sedan sågas<br />
balkarna i de bredder kunden beställer. Höjden är mellan<br />
200 och 600 millimeter. De längsta balkarna som tillverkas är<br />
24,5 meter. Längre balkar kan inte transporteras på våra vägar.<br />
Balkarna används som takbalkar, bjälklagsbalkar och i hallkonstruktioner.<br />
m<br />
– Granstammar som är för grova och krokiga för att duga som<br />
råvara till sågverk, kan bli råvara för tillverkning av takbalkar,<br />
säger Jan Wasström. För skogsägaren betyder det stockpris och<br />
inte massavedspris.<br />
junkturen inom byggnadssektorn.<br />
– För att vi ska upparbeta<br />
grova granstammar till granrotblock,<br />
ska det från slutavverkningen<br />
komma minst tjugo<br />
rotblock, säger Wasström.<br />
Det blir hastigt kubikmetrar<br />
då ett rotblock kan innehålla<br />
0,5 m 3 virke och ännu mera.<br />
Maximidiametern är 75 centimeter.<br />
m<br />
Fanerträ består av 3 mm tjockt<br />
svarvat faner av gran som limmats<br />
samman. Mest kända<br />
är Kertobalkarna som bl.a.<br />
används som takbalkar och i<br />
hallkonstruktioner.<br />
text:<br />
gerd mattSSon-turku<br />
Foto: Finnforest
Virkeshandel<br />
Specialsortiment<br />
ger klirr i kassan<br />
för grova och prima rotblock av björk får SkogSägaren<br />
tre gånger högre priS än för normal Såg- och fanerStock.<br />
men Så är utbudet ockSå litet. det är inte<br />
ovanligt att endaSt en procent av björkar av timmer-<br />
dimenSion på en SlutavverkningSyta fyller mått- och<br />
kvalitetSkraven.<br />
Rotblock är ett begrepp<br />
som kan skapa<br />
förvirring. Det har<br />
inget med roten på<br />
ett träd att göra utan avser den<br />
första stocken från marknivån<br />
räknat. Det finska ordet tyvitukki<br />
är mera beskrivande.<br />
Gemensamt för rotblocken<br />
är att det är specialsortiment.<br />
Kvalitetskraven är vanligen<br />
strängare än för vanlig sågstock.<br />
Minimidiametern är<br />
också högre och någon maximidiameter<br />
finns sällan. Van-<br />
liga sågverk tar sällan emot<br />
stockar som är grövre än fyrtio<br />
centimeter. Kommer sådana<br />
med i en virkeslast, vrakas de<br />
och blir flis, som körs till en<br />
cellulosafabrik och blir råvara<br />
för papperstillverkning<br />
Björkar i blandskog är bäst<br />
Kauko Nissi köper rotblock<br />
av björk för export till bland<br />
annat Tyskland och Österrike.<br />
Både mått och kvalitetskraven<br />
är mycket stränga. De<br />
Kauko Nissi inspekterar varje stam i skogen och gör en bedömning<br />
av kvaliteten innan han köper den.<br />
24<br />
bästa björkarna växer bland<br />
tallar och granar på mark av<br />
blåbärs och lingontyp. Marken<br />
får inte vara för bördig,<br />
för då är björkarna nästan<br />
utan undantag angripna av<br />
björkbastflugan.<br />
Björkbastflugans larver äter<br />
gångar i stammen från rothalsen<br />
och ett par meter uppåt.<br />
De längsgående gångarna<br />
övervallas och blir bruna. De<br />
syns tydligt längs årsringarna<br />
i ändan på en stock. Angripna<br />
träd får lägre värde som fanerstock.<br />
Björkarna köps styckevis...<br />
Nissi är bara intresserad av<br />
grova björkar. Minimidiametern<br />
på rotblocket är 26 cm<br />
mätt utanpå bark i den klenare<br />
ändan. Dessutom ska rotblocket,<br />
som egentligen är en<br />
grov stock, vara rakt, kvistfritt<br />
och rötfritt.<br />
– Jag inspekterar varje stam<br />
i skogen och gör en bedömning<br />
av kvaliteten, säger<br />
Kauko Nissi. Under årens<br />
lopp har jag lärt mig var det<br />
finns prima björkstammar. På<br />
de bästa områden, som finns<br />
en bit från kusten, uppfyller<br />
en av tio grova björkar mina<br />
krav. På revirets område längs<br />
kusten uppfyller en av hundra<br />
kraven.<br />
och avverkas efter den<br />
egentliga avverkningen<br />
Nissi samarbetar både med<br />
virkesanskaffningsbolag och<br />
med skogsvårdsföreningar.<br />
– Skogsägaren upplever det<br />
som positivt att han får lite<br />
mer betalt för ett eftertraktat<br />
virkessortiment. Därför går<br />
det bra att samarbeta med de<br />
flesta skogsbolag, säger Nissi.<br />
– Jag märker alltid ut de<br />
björkstammar jag köper. De<br />
lämnas vanligtvis orörda vid<br />
den egentliga avverkning, endast<br />
i undantagsfall avverkas<br />
de samtidigt. Kapningen av<br />
björkstammarna följer inga<br />
normala apteringsregler. I nio<br />
fall av tio avverkar jag björkstammarna<br />
själva efter att<br />
den normala avverkningen är<br />
utförd. Jag ser genast vad en<br />
stam ger och kan ta den tillvara<br />
hundraprocentigt.<br />
Den del av stammen som<br />
inte blir rotblock säljer Nissi<br />
vidare som vanlig stock eller<br />
massaved beroende på dimension<br />
och kvalitet.<br />
Efterfrågan är större än<br />
utbudet<br />
De rotblock Kauko Nissi köper<br />
är värdefulla. Priset som<br />
skogsägaren får är omkring<br />
tre gånger högre än för normal<br />
björkstock.<br />
Nissi kallar dem specialrotblock.<br />
Köparna, som främst är<br />
möbelfabriker som gör faner<br />
av dem, kommer regelbundet<br />
till Finland och väljer ut vilka<br />
rotblock som duger. De köper<br />
rotblocken styckevis.<br />
Det är inga stora mängder<br />
det rör sig om eftersom utbudet<br />
är litet. Enligt Nissi kunde<br />
han sälja avsevärt mera specialrotblock<br />
av björk, men<br />
sådan råvara finns inte i våra<br />
skogar. Försäljningsvolymen<br />
har de senaste åren varit omkring<br />
500 m 3 . Många köpare<br />
gör flera besök per år. Rotblocken<br />
låter de i regel frakta<br />
med lastbil till hemlandet.<br />
Vant öga ser om stammen är<br />
kvistfri<br />
De björkstammar som Nissi<br />
köper, märker han ut genom<br />
att rödspraya stammarna. I de
fall då han inte själv avverkar<br />
dem, anger han också på<br />
stammen hur långt rotblocket<br />
eller blocken ska bli med<br />
samma röda färgspray.<br />
– Det finns platser där jag<br />
får två rotblock från en stam,<br />
säger Nissi. Namnet är därför<br />
missvisande. Men då ska det<br />
vara grova och raka björkar<br />
eftersom minimidiametern på<br />
rotblocken är 26 cm och den<br />
kortaste längden 2,80 meter.<br />
Stammen ska vara kvistfri<br />
till den höjd som rotblocken<br />
tas. Med många års erfarenhet<br />
kan Nissi bedöma kvistfriheten<br />
utgående från barkens<br />
utseende. När det inte finns<br />
något spår av kvistar på stammen,<br />
som till exempel kvistbulor,<br />
är minst fem centimeter<br />
av den yttersta stamveden<br />
Kauko Nissi handlar också<br />
med masurbjörk. Till försäljning<br />
duger två slag av masur,<br />
stammasur och kvistmasur.<br />
Stammasur finns i stamveden<br />
som namnet säger och den<br />
svarvas till faner som används<br />
av möbelfabriker. Kvistmasur<br />
använder snickare till knivskaft<br />
och motsvarande.<br />
Minimigrovleken på stammasur<br />
är 16 centimeter och<br />
De bästa björkarna växer i<br />
blandskog. En björk ska vara<br />
kvistfri och rak de tre första<br />
metrarna från marken räknat<br />
för att duga till rotblock.<br />
kvistfri. Den är värdefullast<br />
för möbelindustrin som vill<br />
ha kvistfritt faner som ytskikt<br />
på bland annat bordsskivor.<br />
Rotblocken avverkar han<br />
endast under vinterhalvåret,<br />
från oktober till mars. Björkar<br />
som fälls under den här<br />
perioden kan lagras en längre<br />
tid utan att veden varken blir<br />
mörk eller får blånadsskador.<br />
Nissi betonar att det nästan<br />
utan undantag bara är vårtbjörk<br />
som växer till sådana<br />
dimensioner att de blir rotblock.<br />
Minimidiametern på rotblock är vanligtvis hög och någon maximigrovlek<br />
finns sällan.<br />
Masurbjörk köps till kilopris<br />
tre euro per kilo för SvarvmaSur och fyrtio cent per<br />
kilo för kviStmaSur. det är dagSpriSet för maSurbjörk,<br />
Som är mycket eftertraktat utomlandS.<br />
på kvistmasur 5 centimeter.<br />
Enligt Nissi är det ibland<br />
svårt att bedöma om en stam<br />
eller kvist har masurbildning.<br />
Den kan vara knölig också av<br />
andra orsaker. En björk som<br />
har stammasur från rot till<br />
topp är värdefull. Enligt Nissi<br />
kan skogsägaren räka med att<br />
få 2 000 euro för den.<br />
Enligt Nissi är odling av masurbjörk<br />
lönande. Plantorna<br />
25<br />
”Stammen ska vara kvistfri till den<br />
höjd som rotblocken tas.”<br />
Fotografi kan vara början till<br />
en virkesaffär<br />
Nissi betonar att tio kubikmeter<br />
är minimimängden för att<br />
han alls ska vara intresserad<br />
av att komma och titta på ett<br />
bestånd med grova björkar.<br />
Antalsmässigt behöver det<br />
inte betyda så många rotblock.<br />
Ett rotblock som är 37<br />
centimeter i toppen och 2,80<br />
meter långt innehåller närmare<br />
0,4 m 3 virke.<br />
För att undvika onödiga<br />
resor, brukar Nissi uppmana<br />
skogsägare som tror sig ha<br />
är visserligen dyrare och planteringen<br />
ska inhägnas för att<br />
inte bli mat åt älgar och andra<br />
hjortdjur, men stammarna är<br />
avverkningsmogna redan när<br />
de är 16 cm på brösthöjd.<br />
Den dimensionen kan de<br />
uppnå på drygt trettio år.<br />
Klonade masurbjörksplantor<br />
kostar närmare 2 euro/st,<br />
men då bildar de garanterat<br />
masurved. Priset på fröproducerade<br />
plantor är under<br />
en euro, men då bildar högst<br />
sextio procent av plantorna<br />
masurved. m<br />
prima björkstammar att fotografera<br />
dem och skicka bilderna<br />
till honom.<br />
– Det blir nog många kilometer<br />
i bilen per år, säger Nissi.<br />
Inköpsområdet sträcker sig<br />
från sydkusten upp till Tammerfors<br />
och St. Michel. m<br />
text och foto:<br />
gerd mattSSon-turku<br />
Tre euro per kilo är det pris<br />
som skogsägaren får för björkvirke<br />
med stammasur. Minimidiametern<br />
är 16 cm.<br />
text:<br />
gerd mattSSon-turku<br />
Foto: Visaseura
ÖVersikt ÖVer Virkesmarknaden<br />
Marknadsläget för cellulosaindustrin<br />
har klart försämrats<br />
De försvagade<br />
ekonomiska utsikterna<br />
har nått<br />
marknaden för<br />
cellulosa. Såsom för andra<br />
råvaror har priset på cellulosa<br />
sjunkit de senaste månaderna.<br />
Prisfallet har varit speciellt<br />
stort under de senaste<br />
veckorna.<br />
Den kraftiga konjunkturnedgången<br />
visar sig i mindre<br />
efterfrågan på såväl papper<br />
som pappersmassa. Till exempel<br />
efterfrågan på bestruket<br />
finpapper har i Europa sjunkit<br />
med drygt fem procent under<br />
år 2008. Utvecklingen på<br />
andra papperssorter har varit<br />
mycket likartad.<br />
Därför är cellulosa och<br />
pappersindustrin tvungen att<br />
genomföra permanenta och<br />
tillfälliga produktionsstopp i<br />
flera länder för att möta det<br />
markant försämrade orderläget.<br />
De flesta cellulosaproducenter<br />
har utannonserat<br />
produktionsstopp i Europa för<br />
cirka 1,4 milj. ton under detta<br />
år. Den närmaste framtiden<br />
är konjunkturavmattningen<br />
inom pappersindustrin fortfarande<br />
ett växande hot mot<br />
cellulosaindustrin. Man kan<br />
anta att priserna på cellulosa<br />
sjunker ännu någon tid.<br />
Lagren av marknadscellulosa<br />
är rekordstor<br />
Den försvagade efterfrågan<br />
på pappersmassa syns också i<br />
ökade lager. De globala lagren<br />
av marknadscellulosa är nu på<br />
den högsta nivån på drygt åtta<br />
år. I december 2007 motsvarade<br />
lagren av marknadscellulosa<br />
en produktionsvolym för 30 dagar.<br />
I oktober 2008 hade lagren<br />
ökat till 47 dagar och samtidigt<br />
började efterfrågan på marknadscellulosa<br />
minska.<br />
På grund av den osäkra<br />
ekonomiska utvecklingen och<br />
försämrat marknadsläge har<br />
flera investeringar i cellulosaindustrin<br />
i Asien och Sydame-<br />
26<br />
Erno Järvinen<br />
rika försenats med flera år.<br />
För tillfället inget problem<br />
med virkesförsörjningen<br />
God Jul och Gott Nytt År<br />
önskar<br />
ANDELSLAGET<br />
ÅLANDS<br />
SKOGSÄGARFÖRBUND<br />
FIN 22410 GODBY TEL: 018-43 100 FAX 018-43 1010<br />
E-post: info@skogen.aland.fi<br />
Den fiberförbrukande industrin<br />
har haft ett mycket stort<br />
inflöde av massaved under<br />
året. Samtidigt läggs kapacitet<br />
ned och virkesimporten<br />
till Finland har fortfarande<br />
varit livlig. Behovet av virke<br />
det närmaste halvåret är högst<br />
osäkert. Utöver det har den finansiella<br />
situationen gjort att<br />
kapital blivit dyrare.<br />
Cellulosa- och pappersindustrins<br />
virkesbehov innehåller<br />
många frågetecken<br />
Det är utmaning att uppskatta<br />
cellulosa och pappersindustris<br />
virkesbehov för det<br />
närmaste halvåret. Ett hotande<br />
virkesunderskott som<br />
skogsindustri har utannonserat<br />
under hela år har alltså<br />
snabbt förbytts till ett kraftigt<br />
överskott. Brist på virke har<br />
inte varit orsaken till skogsindustris<br />
svårigheter utan det<br />
försämrade marknadsläget för<br />
skogsindustriprodukter.<br />
Skogsindustrin har för tillfället<br />
stora virkesreserver på<br />
grund av minskade produktionsvolymer,<br />
nästan rekordstor<br />
virkesimport och livliga<br />
marknadsavverkningarna i<br />
hemlandet, speciellt massavedsavverkningar.<br />
På flera<br />
håll ser det ut som om skogsindustrin<br />
inte ens har plats att<br />
lagra virket.<br />
De närmaste månaderna<br />
prioriteras i virkeshandeln<br />
framförallt stämplingsposter<br />
med massaved, som kan avverkas<br />
omedelbart. De regionala<br />
skillnaderna är betydande<br />
och likaså skillnaderna<br />
mellan virkesköparna. Därför<br />
är det viktigt att skogsägarna<br />
är omsorgsfulla i virkeshandelsfrågor<br />
och att de begär anbud<br />
för försäljningspartier och<br />
kontrollerar apteringen. m<br />
text: erno järvinen,<br />
forskningsdirektör för MTK:s<br />
skogsgrupp<br />
erno.jarvinen@mtk.fi
Virkespriser<br />
Liten efterfrågan på timmer<br />
Virkeshandeln avstannade snabbt efter att ha nått rekord i månadsskiftet<br />
augusti september. Många skogsbolag har sina lager<br />
fyllda och det förekommer även avverkningsstopp.<br />
Priset på timmer har sjunkit till den lägsta nivån under det här<br />
året. Priset på massved har varit stabilare och är nu på samma<br />
nivå som i februari.<br />
Efterfrågan på sågvaror har minskat kraftigt, vilket syns i förkortade<br />
arbetsveckor och nedläggning av sågar. Det minskar<br />
efterfrågan på timmer. Virkesköparna prioriterar nu massaved<br />
och speciellt sådana rotposter som kan avverkas när marken<br />
är ofrusen. m<br />
I prisstatistiken anges de sex vanligaste virkessortimenten. Inga specialsortiment ingår.<br />
Priserna anges skilt för rotköp och leveransköp.<br />
Uppgifterna baserar sig på de priser som inskrivs i virkeshandelskontrakt mellan virkesköpare<br />
och enskilda skogsägare. T.ex. prisjusteringar som kommits överens om med avtalskunder<br />
ingår inte och inte heller tidighetstillägg i leveransaffärer. Priserna är utan moms.<br />
Prisuppgifterna baserar sig på den information som Skogsindustrin rf. varje vecka tillställer<br />
skogsforskningsinstitutet om inköpta virkesmängder från privatägda skogar samt virkespriser.<br />
Med privatägda skogar avses skogar som ägs av privatpersoner, samägda och samfällda<br />
skogar samt skogar som ägs av städer och kommuner. I statistiken ingår inte mängder<br />
och priser som berör skogsbolagens egna skogar och inte heller Forststyrelsens skogar.<br />
I statistiken över inköpta virkesmängder och priser ingår uppgifter från ca. 86 procent av<br />
alla virkesaffärer i privatägda skogar. Utanför materialet är små och medelstora sågar.<br />
De virkespris som anges per område och för hela landet är ett vägt medeltal av priset<br />
på de virkesmängder som köpts de fyra senaste veckorna. Om virkesmängden för något<br />
sortiment på ett område vid rotköp är under 1.000 m 3 och vid leveransköp under 500 m 3 ,<br />
anges inget pris (..). Om mängden är 0 m 3 , anges () som pris. m<br />
Förkortningar:<br />
ROT = rotpris; det pris som köparen betalar åt säljaren vid rotförsäljning, då köparen har<br />
hand om avverkningen och skogstransporten<br />
LEVERANS = leveranspris; det pris som köparen betalar åt säljaren vid leveransförsäljning,<br />
då säljaren står för avverkningen och skogstransporten<br />
27<br />
Svenska Österbotten hör till ett<br />
mycket stort område och det<br />
försämrar prisstatistikens användbarhet.<br />
m<br />
text: gerd<br />
mattSSon-turku<br />
KESKI-<br />
SUOMI<br />
LAPPI<br />
SAVO-KARJALA<br />
KYMI-<br />
SAVO
Kanelträdets bark ger<br />
glöggen, julkrämen, riSgrynSgröten och bullarna<br />
Skulle Sakna Sin kännSpaka juldoft utan Sin kanel. det<br />
finnS flera olika arter av kanelträden Som hör till fa-<br />
miljen lagerväxter och Släktet cinnamonum, alla har<br />
de en aromatiSkt doftade bark Som kan användaS vid<br />
tillverkningen av kryddan.<br />
Kanelstänger är ursprungligensoltorkad<br />
och hoprullad<br />
bark av unga skott<br />
från ceylonkanelen, det så<br />
kallade äkta kanelträdet (Cinnamon<br />
verum eller Cinnamon<br />
zeylanicum). Kanelträden<br />
växer vilt både i regniga tropiska<br />
och i subtropiska skogar<br />
i Asien, Afrika och Amerika.<br />
Allmänt anses att kanelträdet<br />
ursprungligen härstammar<br />
från områden i Sri Lanka,<br />
sydvästra Indien och bergstrakter<br />
i Burma. Varianterna<br />
av kanelträdet som odlas i<br />
Vietnam, Kina och Indonesien<br />
är nära besläktade med<br />
det äkta kanelträdet. Kanelkryddan<br />
består naturligtvis av<br />
fint malda kanelstänger.<br />
Krydda med tusenårig<br />
historia<br />
Kanelen är en av de äldsta<br />
kända kryddorna människan<br />
använt sig av. Den användes<br />
redan år 400 f. kr. av grekerna<br />
och omnämns också i Gamla<br />
Testamentet. Egyptiska fa-<br />
Kanelträdet har glansiga lagerliknande<br />
blad.<br />
raoner balsamerades i kryddblandningar<br />
som också innehöll<br />
kanel. Under romartiden<br />
leddes kanelhandeln till Europa<br />
av araberna, som också<br />
noggrant hemlighöll kryddans<br />
ursprung och tillverkningsmetoder.<br />
Kanelen fraktades till<br />
Europa längs Indiens västkust<br />
genom arabvärlden och Egypten<br />
vidare till handelns dåvarande<br />
knutpunkt Konstantinopel.<br />
Liksom på silkesvägen<br />
var kryddornas färd under den<br />
här tiden fylld av olika äventyr<br />
över stormiga hav med hot av<br />
sjörövare och pirater.<br />
Vid kanelodlingarna tuktas<br />
plantorna kraftigt.<br />
Kanelbark av olika<br />
färg och arom<br />
Den kanel som säljs i Finland<br />
och Europa tillverkas främst<br />
av kassiakanel från kanelträdet<br />
Cinnamonum cassia som<br />
odlas i sydöstra Asien och ger<br />
så kallad kinesisk kanel eller<br />
kassiakanel. Kassiakanelen<br />
innehåller mycket kumarin,<br />
medan ceylonkanelen eller<br />
äkta kanel knappt innehåller<br />
något kumarin alls. Kassiakanelen<br />
är billigare och<br />
mörkare till färgen än den<br />
äkta kanelen, kassiakanelen<br />
är också mer allmän. Kumarinet<br />
i kassiakanelen förstärker<br />
kanelaromen, vilket också är<br />
en av orsakerna till dess po-<br />
28<br />
pularitet. Kanelaldehyden,<br />
aromämnet som ger kryddan<br />
sin doft och smak, finns i<br />
barkskalet på de unga skotten<br />
i form av en eterisk olja.<br />
Kanelen ingår som en av<br />
komponenterna i kryddblandningarna<br />
curry och garam masala.<br />
Ordet kanel har sitt ursprung<br />
i latinet och franskans<br />
canelle. Det italienska ordet<br />
canella betyder litet rör, vilket<br />
ju väl beskriver formen på de<br />
torkade kanelstängerna.<br />
Kanelskotten skalas traditionsenligt<br />
och med specialverktyg.<br />
Sri Lanka är kanelens guldland<br />
I Sri Lanka (fd. Ceylon) ligger<br />
kanelodlingarna i landets<br />
västra och sydvästra delar.<br />
Det tropiska solskenet och de<br />
regelbundna regnen ger kanelodlingarna<br />
ypperliga tillväxtförhållanden.<br />
Men också<br />
jordmånen spelar en viktig<br />
roll i hur aromerna i kryddträden<br />
bildas. Såsom viner har<br />
också kryddorna sina olika<br />
distrikt som ger olika kvalitet<br />
på produkten. Den sötaste,<br />
finaste och mest prisvärda kanelen<br />
odlas i silversanden vid<br />
kustbältet i Negombodistriktet<br />
strax norr om landets huvudstad<br />
Colombo. Vikten av<br />
kanelkryddan för landet syns<br />
också i huvudstaden, var det<br />
viktigaste kvarteret ännu idag<br />
bär namnet kanelträdgårdarna<br />
eller ”Cinnamon Gardens”.<br />
Kanelträden odlas som<br />
buskar<br />
Det lagerbesläktade kanel-<br />
Kanelstängerna torkas utomhus<br />
i svagt solljus.<br />
trädet kan i naturligt tillstånd<br />
växa sig upp till 20 meter<br />
högt. I vanliga fall är kanelträden<br />
ungefär 7 meter höga. Vid<br />
kanelodling tuktas plantan<br />
ändå kraftigt och buskarna får<br />
växa högst till tre meters höjd<br />
före de beskärs. Kanelplantan<br />
får växa i två år innan den<br />
beskärs kraftigt. Följaktligen<br />
är de kryddproducerande kanelträden<br />
formade till månggrenade<br />
buskar. De glansiga<br />
bladen ger upphov till ett<br />
melodiskt prassel i vinden<br />
på kanelplantagerna. Kanelbuskarna<br />
är vintergröna. Vid<br />
blomningen lockar kanelens<br />
doftande gräddvita blomning<br />
till sig stora mängder insekter<br />
och fåglar som inte kan motstå<br />
den härliga kaneldoften.<br />
De mörkt violetta frukterna<br />
har däremot en stark odör.<br />
Kanelbusken ger två skördar<br />
per år<br />
Kanelbarken skördas från<br />
buskarna två gånger per år.<br />
Plantorna har nått en tillräcklig<br />
storlek för att börjar producera<br />
kanelbark vid treårsålder.<br />
Den första skörden ger<br />
buskarna redan följande år<br />
efter att de skurits ner första<br />
gången. Kanelskotten skördas<br />
direkt efter regnperioden,<br />
då skotten ännu är blöta och<br />
mjuka. Då lossnar barken<br />
lättast från skotten. De två<br />
regnperioderna ger två skördetillfällen<br />
per år i Sri Lanka.<br />
Kanelbuskarnas producerande<br />
livslängd är 40–50 år.<br />
Efter det måste plantorna förnyas.<br />
Välskött kan en kanel-
oss julens kryddoft<br />
buske som slipper sjukdomar<br />
såsom bakterier som angriper<br />
bladen och sjukdomen ”white<br />
root” om angriper plantans<br />
rotsystem, ge en skörd på upp<br />
till 100 kilogram kanel per<br />
acre årligen, vilket motsvarar<br />
247 kg/ha. Rättvis handel<br />
uppger på sin webbplats att<br />
man i Finland betalar 3,64<br />
euro per kilot för kanelen åt<br />
producentandelslagen, med<br />
ett tillägg på 0,21 euro per<br />
kilo för rättvisa produktionsförhållanden.<br />
Kanelbarken skördas och<br />
förädlas av Salagmas<br />
I Sri Lanka är arbetsfördelningen<br />
mellan odlare och<br />
kanelskalare mycket tydlig.<br />
Kanelskotten skalas enligt en<br />
månghundraårig tradition av<br />
speciella kanelskalare som<br />
tillhör kasten Salagma. När<br />
skotten skurits av, täcks de<br />
in i jutesäckar var de får jäsa<br />
lätt. Följande dag följer det<br />
svåraste arbetsmomentet då<br />
skotten ska skalas. Blad och<br />
små kvistar avlägsnas från<br />
skotten. Den översta barken<br />
skrapas av. Efter det gnuggas<br />
skotten och slås mot ett mäss-<br />
Fotografierna: The spiece of life<br />
singsverktyg så att den blottade<br />
inre barken lossnar från<br />
veden. Två parallella snitt<br />
längs skottet lösgör kanelbarken<br />
från veden.<br />
Den lösgjorda kanelbarken<br />
får ännu vila under jutesäckar<br />
i ett dygn innan den placeras<br />
för att lufttorka under tak i två<br />
dagar. Efter det får stängerna<br />
ännu torka utomhus i svagt<br />
solljus i några dagar, tills de<br />
är helt torra. Stängerna av<br />
kanelbark kapas i standardiserade<br />
längder på 106,7<br />
cm (42 inch) före de går till<br />
försäljning. Både odlare och<br />
skalare deltar i försäljningen<br />
på stormarknader. Förtjänsten<br />
som är beroende av kvaliteten<br />
delar odlaren och skalaren efter<br />
försäljning.<br />
Hela världens kanel odlas på<br />
småbruk<br />
Årligen säljs mellan 8 500 och<br />
12 000 ton kanel på världsmarknaden.<br />
USA, Japan och<br />
den Europeiska unionen är de<br />
största importörerna. Världsledande<br />
producent och exportländer<br />
för kanelstänger<br />
och kanelpulver är Sri Lanka<br />
efterföljd av Seychellerna,<br />
Indien och Madagaskar. Odlingen<br />
och förädlingen av kanel<br />
i Sri Lanka sker huvudsakligen<br />
på småbruk. Det finns<br />
uppskattningsvis 400 000<br />
kryddodlande småbrukare i<br />
landet.<br />
Barkmjöl har inte traditionellt<br />
haft någon värdig klang i<br />
finländska kökssammanhang.<br />
Men om det gäller det tropiska<br />
barkmjölet – av kanelträd,<br />
kan man gott ta fram pulvret<br />
för att framkalla juldoft i köket!<br />
m<br />
Källor: Livsmedelsverket, The spiece<br />
of life – Cinnamon and Ceylon<br />
text:<br />
maria lindén<br />
29<br />
Prydnadskvistarna används främst i blomsterarrangemang, till<br />
kransar och girlander.<br />
Odling av<br />
prydnadskvistar<br />
på uppgång<br />
Säsongen för kvistar av<br />
olika barrträdsslag är<br />
som störst just nu. De<br />
flesta arter av barrträd som<br />
används som prydnadskvistar<br />
är trädslag som väl klarar sig i<br />
det finländska klimatet. Mest<br />
populära är kvistar av ädelgranar,<br />
tuja och Douglasgran. De<br />
finländska konsumenterna är<br />
positivt inställda till inhemska<br />
produkter, men just nu finns<br />
det endast en liten produktion<br />
av prydnadskvistar i hemlandet.<br />
Odlingen av kvistar till<br />
prydnadsändamål ökar stadigt<br />
i Finland men ännu importeras<br />
upp till 75 % av det<br />
årliga behovet. Orsaken till<br />
importen är att de utländska<br />
producenterna kan garantera<br />
stora partier med jämn kvalitet<br />
och säker leverans. Största<br />
importländerna är Danmark,<br />
Tyskland och Sverige. Ingen<br />
stolthet för Finland som skogsland<br />
med andra ord.<br />
Vid produktionen av prydnadskvistar<br />
är det viktigaste<br />
arbetsskedet skötselklippningarna.<br />
De kan utföras så<br />
gott som året om, vilket gör<br />
att odlingen kunde lämpa sig<br />
som binäring för många företagare.<br />
Riskerna och kostnaderna<br />
för etableringen fås ned<br />
om odlingen anläggs som en<br />
del av den normala skogsodlingen.<br />
Odling av prydnadskvistar<br />
lämpar sig också som en hobby<br />
för den som är intresserad<br />
av att experimentera med lite<br />
exotiskare trädslag. Också de<br />
traditionella finländska barrträdslagen<br />
är populär som<br />
prydnadskvistar. m<br />
text:<br />
maria lindén<br />
Foto: Joulupuuseura
kÖp & sälj<br />
På annonsplatsen får privatpersoner, enmans och familjeföretag<br />
annonsera ut sina tjänster och varor gratis. Som villkor för<br />
annonsering gäller att tjänsterna och varorna ska anknyta till<br />
skog och skogssektorn.<br />
Utbud på tjänster i Österbotten:<br />
• Skogsavverkning utförs med gallringsskördare, även huggning av<br />
tomter, virkestransport med traktor, röjning mm. utförs i Vasa med omnejd,<br />
tfn 050 322 0567.<br />
• Maskinell gallring och förnyelseavverkning i Malax–Korsnäs, Kenneth<br />
Forsman, tfn 050 351 3197.<br />
• Gallring och utkörning av virke utförs med Norcar 600, 490 i Nykarleby<br />
med omnejd, P. Blomqvist, tfn 050 349 2888.<br />
• Skogsvårdsarbeten och avverkning, planering, värdering av skog och<br />
rådgivning i Nykarlebytrakten, Smedskog, tfn 050 466 4970.<br />
• Slyröjning av skogsbilvägar utförs i NärpesMalaxKorsnäs området,<br />
tfn 050 344 3181, Tobias Dahlblom.<br />
• Slyröjning av skogsbilvägar utförs i Närpes–Korsnäs området, tfn 040<br />
750 7929.<br />
• ITA Nygård Ab utför röjningar, skogsvårdsarbeten och specialavverkningar<br />
i Terjärv med omnejd, tfn 050 366 0860.<br />
• Trädfällning på tomter samt borttransport av ris i Vasatrakten, Österbottens<br />
farmartjänst, tfn 0500 567 171<br />
• Maskinell gallring, uttag av energived, virkesutkörning med smidig<br />
Logset 500 i Pedersöre med omnejd, S. Backman, tfn 050 592 3043.<br />
• Avverkningstjänster, maskinell gallring, med gallringsskördare utförs<br />
i Vörå med omnejd, B. Svens, tfn 050 350 7249.<br />
• Maskinell gallring med Norcar 600 i Österbotten, S. Ahlback, tfn<br />
050 518 1054<br />
• Vägsladdning, slyröjning och övrigt underhåll av skogsvägar utförs<br />
mellan Vasa och Oravais, tfn 0500 138 414.<br />
• Fällning och beskärning av gårdsträd samt stubbfräsning i Vasa och<br />
Korsholm, Trädvård Silvitec, tfn 0400 590 999.<br />
• Närtransport av virke, gallringsavverkning, röjning mm. inom Norrskogs<br />
område, I. och A. Nynäs, Finnäs gård, Eugmo, tfn 050 598 3149<br />
eller 050 562 2449.<br />
• Maskinell gallring och slutavverkning i KorsholmMalax, H. Skog,<br />
tfn 0500 160 669.<br />
• Björnströms Avverkning och Röj utför skogsvårdsarbeten i Vasanejden,<br />
tfn 050 505 7088.<br />
• Skogsavverkningar utförs med gallringsskördare i norra Österbotten,<br />
J. Slotte, tfn 0400 139 508.<br />
• Skogsdikning, skogsvägar och markarbeten utförs inom Vasaområdet,<br />
tfn 0400 86 73 73.<br />
Utbud på tjänster vid Sydkusten:<br />
• Trädfällning samt virkeskörning med häst i södra Finland, MW<br />
Skogstjänst, Mats Wikström, tfn 0400 887240.<br />
• Skogsvårdsarbeten och trädfällning i Östnyland, Skogsservice Åberg,<br />
tfn 040 5057 723.<br />
• Snöröjning, vägsladdning, röjning av vägslänter, virkestransport med<br />
traktor utförs i östra Nyland, tfn 0400 717 836.<br />
Utrymmet per annons får omfatta högst 112 tecken, dvs. bokstäver<br />
inkl. mellanslag mellan ord. Skriv in annonstexten i rutfältet<br />
nedan och skicka den till redaktionen på adressen: <strong>Skogsbruket</strong>s<br />
köp & sälj, Orrspelsgränden 4, 00700 Helsingfors. Ofullständigt<br />
ifyllda annonser beaktas inte.<br />
Då SKOGSBRUKET är en tidning som täcker hela Svenskfinland<br />
inkl. Åland är det viktigt att det ur texten framgår vilket område<br />
annonsören betjänar.<br />
30<br />
– Visst tycker jag att julen har sin charm<br />
men det stressar mig lite när det är<br />
trängsel på alla ställen!<br />
Utnämningar<br />
Skogsvårdsföreningen Österbotten<br />
har valt följande personer<br />
till de ledigförklarade<br />
tjänsterna:<br />
Forstmästare Jan Slotte har<br />
valts till verksamhetsledare.<br />
Hans placeringsort är Vasa.<br />
Skogsbruksingenjörsstuderande<br />
Jens Helenelund har<br />
valts till skogsvårdsinstruktör<br />
med ansvar för drivning,<br />
energivedsanskaffning och<br />
skogsförbättring. Hans placeringsort<br />
är Vörå.<br />
Skogsbruksingenjör Robert<br />
Broo har valts till skogsvårdsinstruktör<br />
med ansvar för<br />
drivning, energivedsanskaffning<br />
och skogsförbättring.<br />
Hans placeringsort är Övermark.<br />
m<br />
❄<br />
❄<br />
❅<br />
God Jul<br />
och<br />
Gott Nytt<br />
År<br />
önskar<br />
Svenska<br />
Småbruk<br />
och egna<br />
hem Ab
Nya nischer, nya utkomstmöjligheter<br />
fler och fler SkogSägare Sätter Sig frivilligt på Skol-<br />
bänken för att hitta nya utkomStmöjligheter från<br />
SkogSbruket. det Säger fortbildningplanerare tomaS<br />
lundStröm på yrkeSakademin i öSterbotten. då får<br />
åtta SkogSägare papper på att de har avlagt yrkeSexamen<br />
för företagare inom SkogSbruk.<br />
Målgruppen för<br />
u t b i l d n i n g e n<br />
är skogsägare,<br />
som vill skapa<br />
egna nischer inom skogsbruket.<br />
Som ett exempel nämner<br />
Lundström en skogsägare och<br />
kursdeltagare, som bjuder ut<br />
sina skogsvårdstjänster åt andra<br />
skogsägare.<br />
– Under utbildningstiden har<br />
han startat en egen firma. Han<br />
har ännu kvar sitt gamla jobb,<br />
men jobbar deltid. Sina arbetsuppdrag<br />
har han till största<br />
delen fått via skogsvårdsföreningen.<br />
Utöver skogsvårdsarbeten<br />
åtar han sig också att leve-<br />
rera ved och att utföra enklare<br />
timringsarbeten.<br />
De skogsägare som nu får<br />
sin yrkesexamen i december<br />
påbörjade sina studier i januari<br />
2007. Studierna består av<br />
både närstudier, distansstudier<br />
och arbetspraktik i egen<br />
skog. Lundström påpekar att<br />
eftersom det är en yrkesexamen,<br />
krävs det inte att de sitter<br />
på skolbänken utan det är<br />
”upp till bevis” som gäller.<br />
Kursdeltagarna ger ett prov<br />
på sin yrkesskicklighet och får<br />
ett examensbetyg. Som bedömare<br />
fungerar både arbetsgivare<br />
och arbetstagare inom<br />
God skogsvård är en investering<br />
i framtida placeringsmöjligheter<br />
Både skogsbruk och förvaltning av andra tillgångar är långsiktig verksamhet.<br />
När det är dags att placera skogslikviden har Aktia erfarenhet<br />
och sakkunskap av att erbjuda de bästa placeringsalternativen för<br />
Dina behov.<br />
Kontakta Aktias lokala kontor då Du vill att skogen avkastar även efter<br />
avverkningen!<br />
Kontaktuppgifter till Aktias<br />
kontor på www.aktia.fi eller<br />
från Aktia telefonservice ,<br />
vard. kl. 8-20, tfn 010 247 100*)<br />
*Avgiftsbelagt företagsnummer<br />
www.aktia.fi<br />
31<br />
skogsbranschen i närområdet.<br />
– Som arbetsgivarrepresentanter<br />
har vi sakkunniga vid<br />
skogscentralen och skogsvårdsföreningarna<br />
och som<br />
arbetstagarrepresentanter<br />
personer med egna företag<br />
och aktiva skogsägare, säger<br />
Lundström.<br />
Intresset för den här utbildningen<br />
har överträffat alla förväntningar.<br />
I höstas startade<br />
en kurs i Pedersöre.<br />
– Alla rymdes inte med,<br />
säger Lundström. Aderton är<br />
maximiantal eftersom det är en<br />
praktiskt inriktad utbildning.<br />
Tio blev på väntelistan. Nästa<br />
kurs startar i Gamla Vasa i januari<br />
och hösten 2009 startar<br />
en ny i Pedersöre.<br />
– De flesta kursdeltagarna<br />
har ett annat arbete. Därför<br />
är det ingen obligatorisk närvaro<br />
under närstudiedagarna,<br />
som är 35–40. Det finns an-<br />
dra sätt att skaffa kunskapen.<br />
Det är via egna projekt i den<br />
egna skogen, som kursdeltagarna<br />
främst skaffar sig sin yrkesskicklighet.<br />
Utbildningen<br />
räcker två år. Den är verkligt<br />
förmånlig, endast 50 euro/termin.<br />
m<br />
Yrkesexamen för företagare<br />
inom skogsbruk har avlagts<br />
av:<br />
Björk Patrik Vörå<br />
Björkfors Kenneth Kronoby<br />
Forsman Kenneth Petalax<br />
Hästö Paul Jakobstad<br />
Kull Mikael Övermark<br />
Ollus Helge Vörå<br />
Sandström Peter Nykarleby<br />
Svarvar Bengt Vasa<br />
text:<br />
gerd mattSSon-turku<br />
Finlands ledande finskpråkiga bioenergitidning<br />
6 gånger om året. Aktuellt och<br />
mångsidigt om produktion, teknik och<br />
miljö inom bioenergi. Den publi ceras<br />
också i Koneviesti.<br />
Beställ nu för 36 euro<br />
via webben www.puuenergia.fi<br />
eller puuenergia@tts.fi<br />
Puuenergia ry Träenergi rf<br />
PL 5, 05201 RAJAMÄKI, tel. (09) 2904 1200<br />
www.puuenergia.fi<br />
<strong>Skogsbruket</strong>_bestall_BE.indd 1 1.12.2008 14:29:33
❄<br />
❅<br />
❅<br />
God Jul<br />
och<br />
2009<br />
❅ ❄<br />
❄ ❅<br />
❄<br />
❄<br />
❅<br />
❄<br />
❅<br />
❄<br />
Gott Nytt År<br />
❄<br />
❅<br />
❅