tidning-feb2012 - Föreningen Grunden
tidning-feb2012 - Föreningen Grunden
tidning-feb2012 - Föreningen Grunden
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Grunden</strong> Tidning<br />
Nummer 1/mars 2012<br />
Malin och Annika<br />
och deras familjer<br />
Mia Skottborn<br />
rätten att skaffa barn<br />
Pris 59 sek<br />
Wanja Lundby-Wedin<br />
om våra villkor<br />
1<br />
<strong>Föreningen</strong> <strong>Grunden</strong>
Det måste vara tryggt<br />
att åka färdtjänst<br />
Programmet Uppdrag granskning har<br />
avslöjat att många tjejer och kvinnor med<br />
funktionshinder har blivit sexuellt utnyttjade<br />
av chaufförer när de åkt färdtjänst-taxi. Till exempel till<br />
och från skolan. Det får aldrig hända igen.<br />
Flera taxi-chaufförer har fått jobba kvar och köra<br />
färdtjänst även efter att de blivit misstänkta eller dömda<br />
och blivit av med sin taxilegitimation.<br />
4<br />
Foto: Gustavo Maturana<br />
Beslut om indragen taxilegitimation skickas från<br />
Transportstyrelsen direkt till chauffören. Varken<br />
taxibolagen eller de ansvariga för färdtjänsten får den<br />
informationen. De kan ta reda på det själva. Men det<br />
gör de inte.<br />
Kommunen säger att de garanterar trygg färdtjänst.<br />
Taxibolagen säger att de garanterar trygg resa. Ändå<br />
tar ingen av dem reda på om en taxilegitimation har<br />
dragits in.<br />
Kan vi vara trygga när taxibolagen inte har någon koll<br />
på sina chaufförer som kör färdtjänst?<br />
Hur skall vi kunna lita på färdtjänsten när det kommer<br />
fram att förare av färdtjänst-taxi förgriper sig på<br />
människor med funktionshinder?<br />
De personer som blir utsatta kan inte försvara sig. De är<br />
beroende av hjälp från sin omgivning.<br />
Skall man behöva ha en skyddsvakt med sig för att våga<br />
åka med taxi och färdtjänst?<br />
Vi kan inte acceptera att människor som behöver<br />
färdtjänst för att kunna vara aktiva i samhället blir<br />
isolerade i sina hem för att de inte vågar åka.<br />
Vi som har intellektuella funktionshinder är en väldigt<br />
utsatt grupp som ibland har svårt att sätta ord på saker<br />
som händer. Kvinnor med intellektuella funktionshinder<br />
är dubbelt utsatta. Både som kvinnor och som människor<br />
med funktionshinder. Oftast vågar vi inte berätta av<br />
rädsla att få bestraffningar. Det är viktigt att veta att<br />
det aldrig är vårt eget fel om människor utsätter oss för<br />
sexuella övergrepp.<br />
Det kan ibland hända att vi inte vet vad som är okej<br />
och vad som inte är okej. Om man inte vet kan man<br />
alltid prata med någon om det. Det är vår skyldighet att<br />
hjälpa varandra att våga stå upp och säga vad vi tycker<br />
är fel eller rätt.<br />
Din kropp är din borg. Ingen får göra något mot dig<br />
som du inte tycker är okej.<br />
Det är hög tid att Transportstyrelsen, taxibolagen,<br />
polisen och de på kommunen som har ansvar för<br />
färdtjänst genast startar ett fungerande samarbete så<br />
att övergreppen inte fortsätter. Tills systemet fungerar<br />
borde passageraren kunna få namn på chauffören innan<br />
bilen kommer så att den har möjlighet att kolla upp<br />
själv om föraren har blivit dömd eller ej.<br />
TANKESMEDJAN GRUNDEN<br />
5
Annika<br />
och katterna<br />
Annika Ronneland har varit tillsammans med sin sambo Classe i tolv år. De bor<br />
tillsammans i Göteborg och har valt att ha katter istället för barn.<br />
Annikas och Classe har två katter. De heter Tess och<br />
Saga och är bondkatter. Tess fyller fyra år i juli.<br />
Saga fyller tre år i april.<br />
Tess är svart och vit. Hon är nyfiken och vill gärna<br />
vara med överallt.<br />
- Hon tycker om att titta ner i vattenbrunnen när jag duschar,<br />
säger Annika.<br />
Sagas päls har sköldpaddsmönster. Hon har ingen broms.<br />
Hon springer rakt in i dörrar och byråar så att det låter värre<br />
än det är.<br />
- Hon är inte så kelig och tycker inte om att bli buren, säger<br />
Annika. Men jag bär henne ändå ibland så att hon ska lära<br />
6<br />
sig. Då gnäller hon och vill ner.<br />
Tess och Saga är innekatter. De springer omkring i<br />
lägenheten, leker kurragömma, jagar och skrämmer<br />
varandra.<br />
- De älskar varandra, säger Annika.<br />
Saga jamar när hon inte ser Tess och vill alltid ligga bredvid<br />
Tess på natten. Ibland gömmer sig Tess för att hon inte<br />
orkar med Saga.<br />
- Det är så roligt att de är så nyfikna och gärna vill vara med<br />
hela tiden, säger Annika. De är ju familjemedlemmar så jag<br />
har alltid låtit dem vara med på allt. De var med mig igår<br />
och hjälpte till när jag pysslade.<br />
Annika Emelie Ronneland<br />
Familj: Sambon Classe och katterna Tess och<br />
Saga.<br />
Bor: I Skogome, Göteborg.<br />
Jobbar: I <strong>Föreningen</strong> <strong>Grunden</strong> Göteborg<br />
Tycker om: Ormar, döskallar,<br />
sin familj, att ha vänner omkring sig.<br />
Motto: Jag är inte funktionshindrad, jag är<br />
samhällsförhindrad. Det är samhället som gör<br />
mig annorlunda.<br />
Foto: Johnny Koroschetz<br />
7
När Annika går och lägger sig vill Saga ligga vid hennes<br />
ben. Tess brukar lägga beslag på Annikas huvudkudde.<br />
- Då slåss jag och Classe hela natten om hans kudde, säger<br />
Annika.<br />
Katterna älskar den inglasade balkongen. Där har de en liten<br />
bänk som de hoppar upp på och sitter och tittar på fåglarna<br />
och människorna utanför.<br />
Annika brukar filma Saga så att hon kan visa andra hur Saga<br />
är. För så fort någon annan människa än Annika och Classe<br />
dyker upp springer Saga och gömmer sig. Hon borrar ner<br />
sig bland kläderna i garderoben eller under madrassen i<br />
sängen. Tess kommer däremot fram och hälsar. Hon möter<br />
alltid Annika och hennes sambo vid dörren när de kommer<br />
hem.<br />
Annika matar sina katter med Risifrutti på sked morgon och<br />
kväll.<br />
- Tess älskar mjölkfritt smör också. Hon brukar sno mina<br />
smörgåsar ibland, säger Annika.<br />
Annika fick kämpa i sju år för att få ha katt. Hon ville ha<br />
en katt redan när hon bodde hemma. Hennes mamma sa<br />
nej. Hon gillade inte katter. Annika bestämde att hon skulle<br />
8<br />
Foto: Annika Ronneland<br />
skaffa katt när hon flyttade hemifrån istället.<br />
När Annika var 23 år flyttade hon till en egen lägenhet på<br />
ett gruppboende. Efter ett år tyckte hon att det var lagom att<br />
skaffa katt.<br />
- Min mamma köpte en katt till mig, men det blev ett jäkla<br />
liv på personalen. Det slutade med att hon fick ge bor den<br />
till djurens vänner.<br />
Annika gillar inte orättvisor.<br />
- Jag säger ifrån när saker inte känns rätt. Jag går rakt på sak<br />
och säger som det är. Folk kan ha lite svårt med att jag är så<br />
rak och ärlig. Jag är antingen glad eller arg, aldrig mittemellan.<br />
Annika berättar att hennes kontaktperson inte ville låta<br />
henne ha katt trots att en annan boende hade det.<br />
- Om det var så att man inte fick ha husdjur<br />
alls på boendet hade jag förstått,<br />
säger Annika.<br />
Hennes kontaktperson sa att hon var allergisk<br />
och att det inte skulle fungera.<br />
Tillslut bytte Annika kontaktperson och<br />
skaffade Tess.<br />
- Då var den första kontaktpersonen<br />
ändå inne och kelade en massa med<br />
henne. Det var ju konstigt. Men jag sa<br />
inget, jag orkade inte bråka mer.<br />
Ett halvår senare flyttade Annika och<br />
hennes sambo till en bostadsrätt. Då<br />
hade Annika bott på gruppboendet i åtta<br />
år. För Annika är det viktigt att bo utan<br />
personal och själv kunna bestämma vad<br />
hon vill göra i sin lägenhet.<br />
- Vi har boendestöd en gång i veckan. Men då är det på<br />
våra villkor, säger Annika. Boendestödet hjälper till med<br />
hemarbete som jag inte klarar av på grund av mina leder så<br />
att inte Classe ska behöva göra allt.<br />
Men det kändes alltid svårt att lämna Tess ensam i lägenheten<br />
när Annika och Classe skulle gå till jobbet. Så sommaren<br />
2009 köpte de Saga.<br />
- Det känns lättare att gå nu när Tess har Saga. När vi<br />
kommer hem brukar mattorna ligga huller om buller i ett<br />
hörn. Det ser ut som att de verkligen har lekt.<br />
När Annika var liten ville hon ha egna barn.<br />
- Men så har jag funktionshinder och de säger att man inte<br />
ska ha barn man ska ha utredning och barnet kanske också<br />
får funktionshinder, säger Annika. När jag var 22 år tänkte<br />
jag om. Jag vill inte ha någon utredning och få ett barn som<br />
hamnar på fosterhem. Jag bestämde att jag ville skaffa katt<br />
istället.<br />
Foto: Johnny Koroschetz<br />
Det bästa med att ha katter är att de sköter sig själva och är<br />
renliga, tycker Annika.<br />
- Och så är de healingdjur, säger hon. Om jag har ont i<br />
huvudet lägger sig Tess vid mitt huvud och ger mig energi.<br />
Då händer det ofta att jag somnar och blir av med huvudvärken.<br />
Tess känner av när Annika har ont någonstans. När hon har<br />
ont i sitt lår lägger sig Tess vid foten.<br />
- Om jag inte har pengar en månad kan jag strunta i allt, bara<br />
katterna har mat, säger Annika. Det är som med barn. De<br />
går före och man får backa lite.<br />
Om Annika och Classe inte hade haft katterna hade de haft<br />
hund.<br />
- Classe är mer för hundar. Jag har lovat Classe att vi ska ha<br />
hund i framtiden. Men så som han pratar med katterna kan<br />
man tro att han haft katt i hela sitt liv.<br />
TANKESMEDJAN GRUNDEN<br />
9
10<br />
Malin Andrén<br />
Familj: Maken Mats och sonen<br />
Jonatan. 4 syskon och 10 syskonbarn.<br />
Bor: Landala<br />
Jobbar: På Riksföreningen <strong>Grunden</strong><br />
Tycker om: Är schlagernörd och<br />
tycker om realityserier, till exempel<br />
Idol.<br />
Motto: Jag är den jag är.<br />
Foto: Gustavo Maturana<br />
Familjen<br />
Lejonhjärta<br />
Malin Andrén har en son<br />
som heter Jonatan. Han är<br />
det viktigaste i hennes liv<br />
och de bor inte tillsammans.<br />
Malins son Jonatan är 11<br />
år.<br />
- Han är världens bästa<br />
kille. Med ett hjärta av guld. Han<br />
har fått sitt namn efter Jonathan<br />
Lejonhjärta.<br />
Jonatan har inte bott med Malin<br />
sedan han var en månad gammal.<br />
Då flyttade han till sina fosterföräldrar.<br />
Malin och Jonatan träffas<br />
varje torsdag.<br />
- Det är en längtan, säger Malin.<br />
På onsdagar längtar jag speciellt<br />
mycket eftersom jag ska träffa<br />
honom snart.<br />
Jonatan har fått diagnosen ADHD<br />
och behöver väldigt mycket struktur<br />
i sin vardag.<br />
- Han har fått en bra relation med<br />
sin mor nu, där jag har hittat mitt<br />
eget sätt att uppfostra.<br />
Malin har satt som krav att<br />
Jonatan inte ska leka med pistoler<br />
11
och svärd. Malin är emot vapen och våld.<br />
Han spelar dataspel som handlar om bilar<br />
istället för våld.<br />
Malin beskriver sig själv som en social<br />
person som bryr sig mycket om människor<br />
och ibland tänker mer på andra än på<br />
sig själv.<br />
- Jag lägger märke till saker som andra<br />
kanske inte ser. Och när jag ser någon<br />
som är glad blir jag själv glad.<br />
Malin gillar om att ha mycket på gång.<br />
- Jag tycker om att ta ansvar för många<br />
arbetsuppdrag. Jag får stoppa mig ibland<br />
så att det inte ligger halvklara jobb<br />
liggande.<br />
Det dröjde länge innan Malin berättade<br />
att hon var gravid. Hon dolde magen väl<br />
under höga byxor och stora klänningar.<br />
Hon förnekade graviditeten för sig själv.<br />
När hon var i sjätte månaden fick hon<br />
hjälp att gå till en barnmorska.<br />
- Det blev kaotiskt omkring mig, säger Malin.<br />
Malins familj visste inget förrän månaden innan Jonatan<br />
skulle födas.<br />
- I maj släppte jag bomben, berättar Malin.<br />
Frågorna kom. Vad är du rädd för? Varför har du inte<br />
sagt något till oss?<br />
- Det var svårt att berätta. De hade ju sagt att det inte<br />
var lämpligt ett jag skulle skaffa barn eftersom jag har<br />
det funktionshinder som jag har.<br />
Så kom dagen då Malin skulle föda. Den 18 juni år<br />
2000.<br />
- Jag hade gått tre veckor över tiden. Jag kämpade och<br />
slet i 18 timmar.<br />
Beslutet om att Jonatan skulle få bo i en fosterfamilj<br />
togs en månad senare. Malin fick träffa en fosterfamilj.<br />
12<br />
Foto: Johnny Koroschetz<br />
Hon ställde frågor till dem och fick se papper där det<br />
stod att de inte hade kriminell bakgrund. Malin tyckte<br />
att föräldrarna var bra och bestämde mig för dem.<br />
- Jag har aldrig ångrat att jag sa ja till den familjen. Och<br />
jag har aldrig ångrat mitt beslut. Jag vet hur det skulle<br />
ha blivit. Det krävs ett tålamod. När jag är så snäll som<br />
jag är skulle jag inte kunna höja rösten och säga emot<br />
på skarpen.<br />
Malin känner sig mottagen som en i familjen hos<br />
fosterfamiljen. De bjuder in till diskussioner kring<br />
saker som gäller Jonatan och håller inget hemligt.<br />
- Men det är en jobbig procedur att vara förälder på<br />
distans som jag är. Det är en längtan. Jag får boka tid<br />
för att kunna ta med honom på något.<br />
Innan graviditeten levde Malin ett liv med mycket<br />
festande umgicks med vad hon<br />
kallar ”fel” personer. När Jonatan<br />
hade kommit ville Malin inte<br />
återvända till det gamla livet.<br />
- Nu har jag det bra och han har<br />
det bra. Det är jag som är den<br />
juridiska vårdnadshavaren och<br />
skriver på alla papper.<br />
- Men det är också en sorg jag<br />
går igenom, säger Malin.<br />
Folk frågar mycket. Varför bor<br />
han i fosterfamilj? Varför kan du<br />
inte ha honom hemma? Så handikappad<br />
är du väl inte?<br />
- Det har inte med det att göra,<br />
säger Malin. Med den problematiken<br />
jag har skulle jag inte klara<br />
av det. Vad skulle hända om han<br />
skulle få ett av sina utbrott? Jag<br />
har ingen aning om hur man hanterar<br />
det.<br />
När Malin och Jonatan träffas är<br />
det oftast hemma hos Jonatan i<br />
fosterfamiljen.<br />
- Jag kan ge honom den kärleken<br />
och den tryggheten att han får<br />
bo där han bor men att jag ändå<br />
existerar, säger Malin. Han är<br />
nummer ett i mitt liv.<br />
Malin ser sig själv i Jonatan.<br />
- Jag ser en liten Mini-Malin<br />
i honom. Mina hyss, min<br />
påhittighet. Jag var precis sådan<br />
i hans ålder. Jag kunde allt och<br />
visste allt.<br />
TANKESMEDJAN GRUNDEN<br />
Foto: Gustavo Maturana<br />
13
Rätten att<br />
skaffa barn<br />
Mia Skottborn från Tankesmedjan <strong>Grunden</strong> kommenterar uppsatsen: Alla har rätt<br />
att skaffa barn men är det rätt?<br />
J<br />
Foto: Gustavo Maturana<br />
14<br />
ag och några kollegor på <strong>Föreningen</strong><br />
<strong>Grunden</strong> Göteborg hamnade en dag i ett<br />
spontant samtal om funktionshindrades<br />
rättigheter att skaffa barn och kvar barnet.<br />
Jag sökte på nätet och hittade en mycket intressant<br />
uppsats som skrivits av två studenter från HTU i<br />
Vänersborg som gick på det socialpedagogiska<br />
programmet år 2005. Uppsatsen heter:<br />
“Alla har rätt att skaffa barn, men är det rätt?”<br />
En studie om professionella yrkesutövares<br />
föreställningar om kvinnor med lindrigt<br />
intellektuellt funktionshinder, graviditet och<br />
föräldraskap.<br />
Uppsatsen handlar om kvinnor med intellektuella<br />
funktionshinder. Den bygger på intervjuer med<br />
personal som arbetar med kvinnor som har<br />
funktionshinder.<br />
I uppsatsen står det att funktionshindret är helt<br />
avgörande när det gäller rättigheten att skaffa och<br />
ha barn. Sedan är det tydligen bra att själv ha haft<br />
bra föräldrar och en bra uppväxt. Det påverkar tydligen i<br />
hög grad hur man själv blir som förälder sedan.<br />
Uppsatsen är enligt min mening ganska förvirrande. Man<br />
påpekar på ett par ställen att personer med intellektuella<br />
funktionshinder är oförmögna att ta hand om barn.<br />
Det är till och med så, sägs det i uppsatsen, att man vill<br />
lära de unga kvinnorna preventivmetoder och smusslar ner<br />
p-piller i deras dagliga mediciner.<br />
Det sägs också att personer med intellektuella<br />
funktionshinder alltid har rätt att bli gravida på naturlig väg<br />
och att få föda barnet och att samhället har ansvaret för alla<br />
barn som föds. Och att det kan fungera att människor med<br />
intellektuella funktionshinder skaffar och har barn om de<br />
får bra stöd från samhället.<br />
I nästa stund sägs det att personer med intellektuella<br />
funktionshinder inte klarar att ta hand om barn för att de<br />
ofta är trötta och inte har den uthållighet som krävs för att<br />
ta hand om ett barn.<br />
Men hur skall de ha det<br />
egentligen, frågar jag mig.<br />
Det som var intressant var att<br />
det faktum kvarstår (stod det i<br />
uppsatsen) att även människor<br />
som inte har ett så kallat<br />
intellektuellt funktionshinder<br />
kan vara olämpliga som föräldrar. Det är olika faktorer<br />
som påverkar föräldraskapet. Man är inte nödvändigtvis<br />
olämplig som förälder för att man har ett intellektuellt<br />
funktionshinder. Tvärt om kan vi enligt uppsatsens<br />
intervjuundersökningar vara riktigt bra föräldrar lika<br />
mycket som personer utan intellektuella funktionshinder<br />
kan vara riktigt dåliga föräldrar. Eller motsatsen. Så är det<br />
faktiskt bara!<br />
Så här sa en BVC-sköterska i intervjuundersökningen:<br />
”Det finns mammor med låg begåvning som kan vara en<br />
jättebra mamma och mammor som har bra begåvning som<br />
inte är en bra mamma.”<br />
Mycket intressant! Verkligen!<br />
Det tar ju omedelbart död på de fördomar omgivningen har<br />
om mig personligen och min eventuella förmåga att kunna<br />
bli en bra mamma.<br />
I uppsatsen står det att kvinnor med intellektuella<br />
funktionshinder sällan får barn och får de det orsakar det<br />
inte några problem för omgivningen.<br />
Inte? Det var en nyhet! Kors Då!<br />
Omgivningen har fördomar och de tycker inte att<br />
funktionshindrade skall skaffa barn. De säger att socialen<br />
kommer ta barnet ifrån dig.<br />
En del säger att det beror på att personer med funktionshinder<br />
inte har något socialt liv eller nätverk alls. Det är det<br />
dummaste jag har hört på hundra år. I mitt fall har jag i alla<br />
fall trots mitt funktionshinder ett rikt socialt liv.<br />
Man blir tvingad av<br />
Socialförvaltningen att göra<br />
abort mot sin vilja annars tar<br />
de barnet ifrån dig.<br />
Man smusslar ner p-piller<br />
i folks dagliga mediciner<br />
och “lär de unga kvinnorna<br />
preventivmedels-teknik“.<br />
Allt detta måste ju ske bara för<br />
att man som omgivning tycker att det blir bekymmer när<br />
personer med intellektuella funktionshinder skaffar barn.<br />
”Det finns mammor med låg<br />
begåvning som kan vara en jättebra<br />
mamma och mammor som har<br />
bra begåvning som inte är en bra<br />
mamma.”<br />
BVC-sköterska<br />
Jag blev inte förvånad när jag läste i uppsatsen att kvinnor<br />
med intellektuella funktionshinder har bristande kunskap<br />
om sexualitet. Däremot stod det att de flesta av kvinnorna<br />
hade god kännedom om vilka preventivmedel som fanns.<br />
Självklart har de koll på det! De blir ju dagligen påverkade<br />
av sin personal hemma och på jobbet i den frågan.<br />
MIA SKOTTBORN<br />
15
Wanja Lundby-Wedin<br />
Foto: Elsa Leth<br />
Vad tycker du om dagliga verksamheter?<br />
Wanja: För många med funktionshinder är den dagliga<br />
verksamheten mycket viktig. Den som finns där har rätt att<br />
få meningsfulla uppgifter, en schysst ersättning och god<br />
arbetsmiljö.<br />
16<br />
tycker till om våra villkor<br />
LO:s ordförande Wanja Lundby-<br />
Wedin tycker att frågan om<br />
villkoren för personer med<br />
funktionshinder är viktig.<br />
Hon har själv nära kontakt<br />
med verkligheten för personer<br />
med funktionshinder eftersom<br />
hon är har personer med<br />
funktionshinder i sin nära släkt.<br />
Emily Gunnarson träffade henne<br />
på Global Forum i Göteborg och<br />
har ställt frågor till henne.<br />
Ofta gör dagliga verksamheter vinst på oss som kallas<br />
intellektuellt funktionshindrade. Vad tycker ni på LO<br />
om det?<br />
Wanja: När samhället hjälper personer med<br />
funktionshinder att få en viktig uppgift och värdefulla<br />
erfarenheter från en arbetsplats ska de pengar som avsätts<br />
för detta också användas till verksamheterna. Inte slussas<br />
vidare som vinster till privata intressen som ser detta som<br />
ett lönande affärsområde.<br />
När man har daglig verksamhet så behöver inte<br />
kommunen betala lön. Till exempel som parkarbetare<br />
sätter man in personer med funktionshinder att städa<br />
istället för att sätta in ungdomar som behöver ha lön.<br />
Jag har själv sett det i Göteborg och Mariestad men<br />
det finns fler kommuner som gör det. Vad kan LO<br />
göra för att förhindra detta?<br />
Wanja: Personer som har daglig verksamhet ska<br />
inte ersätta ordinarie personal och utföra ordinarie<br />
arbetsuppgifter. Inom verksamheten skall det finnas<br />
personal som behövs för att ge en bra verksamhet. Det är<br />
viktigt att det är reglerat så att det blir en åtgärd som riktar<br />
sig till personer som står långt ifrån arbetsmarknaden.<br />
Det lokala facket har en uppgift att ta upp frågan med<br />
arbetsgivaren om det riskerar att missbrukas och därmed<br />
bidra till “lönedumpning”. Från LO:s sida försöker vi ta<br />
upp sådana regler med Sveriges kommuner och landsting<br />
och med regeringen för att denna typ av missbruk ska<br />
undvikas.<br />
Vad tycker du om särskolor? När man går i särskola<br />
får man inte vanliga betyg då man vill läsa vidare<br />
på högskola/universitet, man kan inte få ett vanligt<br />
jobb på grund av det. Detta leder till arbetslöshet,<br />
aktivitetsersättning och daglig verksamhet. Vad<br />
kan LO göra för att förhindra detta? Tycker ni<br />
att särskolan ska läggas ner, så vi intellektuella<br />
funktionshinder ska få stöd i den vanliga skolan<br />
istället?<br />
Wanja: När det gäller frågor som betyg i särskolan har<br />
vi från LO:s sida inte tagit ställning till det. Vi menar<br />
att skolan måste ge alla elever lika möjligheter inför<br />
arbetslivet, oavsett om man har ett funktionshinder<br />
eller inte. LO har fört fram åsikter om den nya<br />
gymnasiesärskolan till regeringen. Vi har där skrivit<br />
“Skolan måste ge alla elever lika möjligheter inför arbetslivet,<br />
oavsett om man har ett funktionshinder eller inte.”<br />
Wanja Lundby-Wedin<br />
att ambitionen att få till stånd en inkluderande<br />
gymnasieskola där samverkan och integration mellan<br />
skolformerna är ett viktigt mål. Att låta den nya<br />
gymnasiesärskolan i så stor omfattning som möjligt<br />
efterlikna gymnasieskolan blir en logisk följd av den<br />
målsättningen. Där pekar vi också på hur viktigt det är att<br />
det finns ett bra arbetsplatsförlagt lärande och handledare.<br />
Vad tycker du om vår dagersättning på 42 kronor om<br />
dagen? Ska den höjas?<br />
Wanja: Inte heller om detta har LO uttryckt någon<br />
uppfattning annat än att alla ersättningar inom<br />
arbetsmarknadspolitiken måste vara generösa för dem<br />
som deltar. Jag tycker att ersättningen är för låg. Det är<br />
kommunerna som avgör vilken ersättning man får för<br />
sin medverkan i daglig verksamhet. Tyvärr verkar en<br />
del kommuner inte tycka att ersättningen är viktig utan<br />
drar i stället in den. Jag tycker det är mycket oklokt av de<br />
kommunpolitiker som gör så.<br />
Hur tycker du att vi ska förändra samhället så att alla<br />
kan ta del av det?<br />
Wanja: En del av problemen för personer med<br />
funktionshinder att få jobb handlar om ren<br />
diskriminering. Det är helt oacceptabelt. Alla måste<br />
ha chansen till ett jobb utifrån de erfarenheter och<br />
den kompetens man har och inte “stämplas ut” därför<br />
att förutfattade meningar och fördomar tillåts sortera<br />
bort människor. Att ge personer med funktionshinder<br />
bättre villkor i samhället handlar både om att frbättra<br />
deras rättigheter med hjälp av lagar men också att med<br />
opinionsbildning medverka till ett icke diskriminerande<br />
samhälle.<br />
EMILY GUNNARSSON<br />
17
18<br />
<strong>Grunden</strong>projektet<br />
i Bolivia<br />
Foto: Gustavo Maturana<br />
<strong>Föreningen</strong> <strong>Grunden</strong> Göteborg och Despertares, en<br />
föräldraorganisation i Bolivia, har startat ett 2-årigt<br />
projekt.<br />
Syftet med projektet är att förstärka organisationen och<br />
stödja deras arbete för att förbättra situationen för barn<br />
och vuxna med intellektuella funktionshinder. Despertares<br />
ska därför jobba som en intresseorganisation med<br />
påverkansfrågor.<br />
Vi ska jobba för att Despertares ska vara en stark,<br />
demokratisk och självständig organisation.<br />
Arbetet i projektet sker utifrån tre strategier:<br />
- Organisationsutveckling.<br />
- Politiskt påverkansarbete.<br />
- Information och medvetandegörande.<br />
I år ser vi fram emot att kunna träffa 2 personer från<br />
Despertares som åker till Sverige.<br />
Vi planerar också i oktober att två personer reser till<br />
Cochabamba för att medverka i en konferens i Bolivia.<br />
2011<br />
Projektets grupp består av Kristin Svensson, Björn<br />
Samuelsson, Patricia Martinez och Gustavo Maturana<br />
från <strong>Grunden</strong> Göteborg. Vi reste till Bolivia och Chile<br />
i september förra året. I Bolivia skrev <strong>Grunden</strong> och<br />
Despertares ett gemensamt projektet för 2012-2013.<br />
I Chile träffade vi flera lokala organisationer som Andalué<br />
(grundskolan för autistiska barn) och Lideres (motsvarande<br />
<strong>Grunden</strong>), Hanoprem från Perú och Despertares från<br />
Bolivia.<br />
Tillsammans bildade vi ”Yanapa”, ett nätverk för att öka<br />
samarbetet. Vi håller kontakt en gång i månad via Skype<br />
och e-post.<br />
Vill du veta mer?<br />
Ring till projekt-gruppen telefon: 031-707 20 67<br />
BOLIVIAPROJEKTET<br />
19
Så funkar:<br />
Säkerhet på internet<br />
nternet kan användas på många sätt. Det är bra<br />
när man vill ha kontakt med andra människor och<br />
söka information. Men det är viktigt att du vet<br />
var informationen kommer ifrån och vem som skickar<br />
meddelanden till dig.<br />
På internet kan en del personer låtsas att de är någon annan<br />
än de är. När du får mail från banken, Blocket, Facebook<br />
eller andra ställen på Internet. Så litar du kanske på att det<br />
är från rätt företag. Tyvärr kan det vara tjuvar som låtsas<br />
vara från ett företag. Riktiga företag frågar aldrig efter ditt<br />
lösenord via mail. För de går aldrig in på ett konto med<br />
20<br />
hjälp av dina uppgifter.<br />
Tjuvar kan med hjälp av ditt<br />
användarnamn och lösenord ta över<br />
din identitet på sidan. På banken kan de<br />
flytta över dina pengar till sitt konto. På<br />
Blocket kan de lägga ut falska annonser i<br />
ditt namn. Varor som de sedan tar betalt för men<br />
aldrig skickar. På Facebook kan de låtsas vara du och be<br />
dina vänner att skicka pengar.<br />
Om du är osäker på vem det är som skriver till dig på<br />
internet kan det vara bra att ringa till personen eller<br />
företaget och fråga.<br />
TANKESMEDJAN GRUNDEN<br />
I J<br />
Tips:<br />
1 Lämna inte ut ditt lösenord till någon.<br />
2 Om du råkar göra det, ändra det direkt till något<br />
nytt.<br />
3 Kommer du inte in på sidan, be någon om hjälp.<br />
Vänta inte.<br />
Riksföreningen<br />
<strong>Grunden</strong>s kansli<br />
Mats Andrén rapporterar från <strong>Grunden</strong>s nya rikskontor i Göteborg<br />
ag sitter på Riksföreningen <strong>Grunden</strong> Sveriges nya<br />
kontor. Det ligger på Svangatan 4 A, på våningen<br />
under <strong>Grunden</strong> Göteborg. Det är elva personer<br />
som arbetar här. Det luktar nymålat i hela lokalen. Rummen<br />
är ljusa och fina. Tankesmedjan och <strong>Grunden</strong> Göteborgs<br />
vaktmästare har flyttat in i samma lokaler.<br />
Mina arbetskamrater sitter i det stora mötesrummet och<br />
diskuterar arbetstider. Hur det fungerade förr när männen<br />
drog in alla pengar till familjen. Medan kvinnorna skötte<br />
hushållet med städning, matlagning, tvätt och barn. Sedan<br />
börjar de diskutera daglig verksamhet och arbetstider<br />
för personer med daglig verksamhet. En annan kollega<br />
berättar att för några år sedan åkte hon och en kollega tåg<br />
till Stockholm själva. Då blev det ett väldigt liv. Hon och<br />
hennes kollega åkte på pensionärsbiljetter på tåget men<br />
hade inga bevis med sig på att de var sjukpensionärer.<br />
Foto: Johnny Koroschetz<br />
En arbetskamrat går iväg och hämtar<br />
en kopp kaffe och kommer tillbaka.<br />
En annan arbetskamrat står och gör<br />
rent sina glasögon. En tredje kommer<br />
in och säger att det luktar äckligt på<br />
toaletten. En av vaktmästarna fixar<br />
med internetkablar.<br />
Jag åker iväg och handlar. Jag köper<br />
bland annat bananer. Frukt är bra<br />
att ha som mellanmål när man har<br />
diabetes.<br />
Inne i det stora mötesrummet hänger<br />
det en banderoll på vägen. På den står det Tillsammans Blir<br />
Vi Starka. Den hade projektet Demokrati & Vardagsmakt<br />
med sig för tre år sedan på sin husbils-turné runt om i Sverige<br />
där de informerade om <strong>Grunden</strong>s idéer och inspirerade till<br />
att starta fler lokala <strong>Grunden</strong>föreningar. Målet och syftet<br />
var ju att bilda den riksförening som nu är verklighet. När<br />
man tittar ut genom fönstret så kan man se att det ligger<br />
snö på taket. Några arbetskamrater från lokalföreningen<br />
<strong>Grunden</strong> Göteborg kommer ner och hälsar på. De har med<br />
sig pepparkakor.<br />
Snart är det dags för lunch. Det ska bli spännande och<br />
intressant och att få utveckla <strong>Grunden</strong> Tidning från en<br />
lokal<strong>tidning</strong> till en riks<strong>tidning</strong>.<br />
MATS ANDRÉN<br />
21
<strong>Grunden</strong> SöSk<br />
startar café i Ystad<br />
<strong>Grunden</strong> SöSk (Sydöstra Skånes kommuner) berättar om sitt Kulturcafé där alla är<br />
välkomna.<br />
Vi delar vår verksamhet med elevrådet på<br />
Västervångskolan.<br />
Eleverna på skolan har byggt upp<br />
cafét och <strong>Grunden</strong> SöSk hyr in sig på<br />
lördagseftermiddagar i jämna veckor.<br />
Det är vi som bestämmer vad som ska ske, med hjälp<br />
av två coacher. Varje måndag bakar bakgruppen kakor<br />
som sedan säljs på Cafét. Biljard och pingis är fasta<br />
aktiviteter som finns där ständigt, TV spel<br />
och vanliga spel är också aktiviteter som<br />
man alltid kan sysselsätta sig med.<br />
Trevlig miljö gör det mysigt<br />
att bara träffa kompisar och<br />
softa.<br />
22<br />
I en förslagslåda kan man lägga sina önskemål om vad<br />
man vill göra.<br />
Namnet KulturCafé säger lite om vad det skall handla om<br />
här.<br />
Vi kommer att bjuda in artister och andra<br />
kulturpersonligheter som kan intressera oss.<br />
Här kan vi mötas och ha trevligt! Unga som gamla.<br />
KulturCafét är en plats där alla kan mötas på lika villkor.<br />
Här ska du ha en röst.<br />
Här ska du kunna träffa <strong>Grunden</strong>medlemmar.<br />
Här ska du helt enkelt ha roligt!!!<br />
STYRELSEN GRUNDEN SÖSK<br />
(Sydöstra Skånes kommuner)<br />
<strong>Grunden</strong> Malmö<br />
bakar hos Birgitta<br />
Den 7:e december träffades vi hemma hos mig.<br />
Närvarande: Roland, Jenny, John, Srdjan,<br />
Cinthia, Gun och så klart jag, Birgitta.<br />
Vi bakade 75 kanelbullar i Birgittas kök.<br />
Alla hjälptes åt med att knåda, kavla ut smör på degen.<br />
Cinthia höll koll på ugnen så att bullarna blev fint bruna.<br />
Vi fikade efteråt och smakade bullarna, de var goda.<br />
Alla fick med sig hem, hela baket var klart 21.30.<br />
Det var en trevlig kväll.<br />
BIRGITTA<br />
Konstutställning<br />
i Malmö<br />
På katolska kyrkan vid Rosengård var det en<br />
utställning från en daglig verksamhet från södra<br />
Polen.<br />
Det var Informationsgruppen, verksamheten Framtiden<br />
och <strong>Grunden</strong> Malmö som var på den utställningen.<br />
Det var en mycket trevlig man som tog emot oss och vi<br />
gick runt och tittade på de finfärgade tavlorna.<br />
Det var verkligen spännande och inspirerande.<br />
Det var en mycket fin upplevelse att vara där.<br />
HAMPUS OCH STEFAN<br />
23
I Karlshamn blandas<br />
allvar med skoj<br />
Teatersmedjan är en amatörteater för alla som vill spela teater. Deras lokal<br />
finns på Lokstallarna i Karlshamn. Just nu spelar de en pjäs som handlar om<br />
flyktingar och hur vi människor behandlar varandra.<br />
24<br />
Foto: Jonathan Helgessor<br />
A<br />
ndreas Pettersson, som är ordförande i<br />
<strong>Grunden</strong> Karlshamn, har varit skådespelare i<br />
Teatersmedjan sedan 2002. Varje år brukar de<br />
göra en sommarteater och en vinterteater. Just nu spelar de<br />
föreställningen “Kurt kokar skallen”. Den är baserad på en<br />
bok av den norske författaren Erlend Loe. Föreställningen<br />
är ett samarbete mellan Teatersmedjan, Regionteatern och<br />
Musik i Blekinge.<br />
I pjäsens öppningsscen är Andreas en hamnarbetare. Men i<br />
största delen av pjäsen är han flyktingen Mohammed som<br />
bor i en container i hamnen. När huvudrollen Kurt en dag<br />
öppnar containern väller det ut 20 flyktingar.<br />
- Det är så roligt, säger Andreas. Vi dansar och sjunger.<br />
Vi är av alla möjliga åldrar. Till och med de äldsta har<br />
barnasinnet kvar. Och vi gråter.<br />
Andreas har satt sig in i hur det är att vara flykting och<br />
komma i en container. Och få beskedet att ”ni får inte<br />
stanna här”. Och vara tvungen att åka vidare utan att få<br />
mat eller någonting.<br />
- Nu har jag gått in i rollen så mycket att jag känner mig som<br />
en flykting. Och vet hur det är att inte få stanna i Sverige.<br />
Och hela tiden resa vidare och söka tillstånd och få avslag,<br />
säger Andreas.<br />
På scenen finns hamnmiljö med containrar. Och en truck<br />
som har ett eget nummer på scenen.<br />
Teatersmedjan beskriver “Kurt kokar skallen” som en<br />
musikalisk och humoristisk familjeföreställning. Den 24<br />
februari hade pjäsen premiär på Lokstallarna i Karlshamn.<br />
Det finns chans att se den ända fram till den 31 mars.<br />
TANKESMEDJAN<br />
25
Filmen handlar om ett<br />
rymdskepp som åker från<br />
den krigsdrabbade planeten<br />
Cybertron. Rymdskeppet<br />
kraschar på baksidan av<br />
månen år 1961. USA och<br />
Sovjet får veta det. De startar<br />
en kapplöpning för att hinna<br />
först till månen. 1969 skickar USA astronauter till<br />
månens mörka sida för att ta reda på vad som finns<br />
inne i rymdskeppet. De upptäcker före detta kaptenen<br />
för Autobots som heter Sentinel Prime. Han dog i<br />
skeppet. USA bestämmer sig för att hålla allt hemligt<br />
26<br />
Recension<br />
Frida Kahlo och Diego Rivera<br />
Göteborgs konstmuseum<br />
Göteborgs Konstmuseum<br />
ligger vid Götaplatsen i centrala<br />
Göteborg. På museet såg jag<br />
målningar av konstnärerna<br />
Frida Kahlo och Diego Rivera.<br />
Diego Rivera målade fina<br />
tavlor i Paris på 1910-talet.<br />
Sen återvände han till Mexico och målade ännu mer.<br />
Jag tyckte speciellt mycket om porträttet av Natasha<br />
Gelman. Hon ligger på en blå soffa i en vit klänning.<br />
Runt henne finns några blommor, jag tror det är vita<br />
liljor.<br />
Frida Kahlo heter egentligen Magdalena Carmen Frida.<br />
Hon föddes 6 juli 1907 i Mexico. Frida dog den 13 juli<br />
1954.<br />
Kahlo hade sin första utställning på Julien Levi i New<br />
Transformers – Dark of the Moon<br />
York 1938. Det var efter att hon upptäckts av Andre<br />
Breton. Kahlo är mest känd för sina självporträtt. Ett<br />
målade hon när hon klippt av sig håret eftersom Diego<br />
Rivera hade varit otrogen. Hon kallade porträttet “Selfportrait<br />
with cropped hair”.<br />
Tavlorna som är utställda på Göteborgs Konstmuseum<br />
turnerar världen runt. Enligt en som jobbar på museet<br />
kommer tavlorna sedan åka tillbaka till Mexico.<br />
Jag gillade utställningen. Det fanns många andra fina<br />
tavlor på de andra våningarna. Carl Larsson och Jan<br />
Lööf såg jag. Jag Lööf var nog mest för barn som kom<br />
dit med sina skolor.<br />
På Konstmuseet finns det ett café där man kan dricka<br />
gott kaffe.<br />
CARL-MAGNUS ERIKSSON<br />
och Autobots går med i USA:s militär. De hjälper till<br />
att stoppa konflikter runt om i världen.<br />
Sam Witwicky har gått ur college och gjort slut med<br />
sin förra flickvän Mikaela. Han har fått en medalj av<br />
Barack Obama och en ny flickvän som heter Carly<br />
Spencer. Hon spelas av Rosie Huntington-Whiteley.<br />
De bor ihop i Washington DC.<br />
Autobots nya kapten Optimus Prime väcker Sentinel<br />
Prime till liv med kraft från sin Matrix of Leadership.<br />
Men Sentinel Prime förråder Autobots. Han hjälper<br />
Decepticon att aktivera pelare över hela världen för att<br />
transportera Cybertron genom en rymdbro. Då börjar ett<br />
stort krig i Chicago mellan Autobots och Decepticon.<br />
Filmen hade en budget på 195.000.000 dollar.<br />
Stevens Spielberg producerade den och Michael Bay<br />
regisserade. Det här är tredje filmen i serien om de<br />
goda Autobots kamp mot de elaka Decepticons.<br />
Serie av Mark Singleton<br />
Jag tycker att filmen är bättre än de två första. Den här<br />
filmen är allvarligare och Decepticons är fler, elakare<br />
och coolare. Det är mycket action i filmen. Många<br />
saker går sönder och exploderar.<br />
PETTER BONNEGÅRD<br />
27
28<br />
Post<strong>tidning</strong> B<br />
Retur adress:<br />
Svangatan 4A<br />
416 68 Göteborg<br />
Fototävling<br />
Var med i <strong>Grunden</strong> Tidnings fototävling!<br />
Tema: Familj<br />
- Tänk på ordet familj.<br />
- Ta ett foto.<br />
- Skicka fotot till oss med post eller mail senast den 15 april.<br />
- Skriv också din adress och ett telefonnummer som vi kan nå dig på.<br />
Om du vinner tävlingen skickar vi en hemlig present till dig och<br />
sätter in din bild i nästa nummer av <strong>Grunden</strong> Tidning.<br />
Obs! Juryns beslut kan inte överklagas.