Läs här! - Teskedsorden
Läs här! - Teskedsorden
Läs här! - Teskedsorden
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ExklusIVT för VI | TolEraNsprojEkTET<br />
vIt Makt kostar<br />
rasistiskt våld ger stora<br />
utgifter långt efter ett<br />
enskilt våldsbrott. räknat<br />
på en 15-årsperiod<br />
skulle samhället kunna<br />
spara ofantliga 290<br />
miljoner kronor.<br />
32 TIDNINGEN VI NR 4 2013 TIDNINGEN VI NR 4 2013<br />
Ekonomiska argument biter hårdare än humanistiska.<br />
Det beror inte på att våra beslutsfattare är<br />
cyniska, utan på att budgetar och kortsiktighet styr.<br />
Men etiska och mänskliga argu ment står inte i motsats<br />
till ekonomiska argument. Kan man visa att man genom<br />
kortsiktiga utgifter långsiktigt sparar stora pengar<br />
så blir ekonomin en motor, säger Ingvar Nilsson, som<br />
aldrig glömmer när han före läst för justitieminister<br />
Beatrice Ask och hon efter åt mötte honom med orden:<br />
”Tack, vad bra, nu har jag siffror. Nu kan jag förhandla<br />
med Anders Borg.”<br />
Det är dit nationalekonomen Ingvar Nilsson<br />
vill komma. Till riksdagen och ut i kommunerna.<br />
Att ”mjuka” frågor ska ha samma tyngd som infrastruktur.<br />
För det krävs siffror.<br />
toleransprojektet har under 15 års arbete<br />
med totalt 450 elever kostat 13 miljoner<br />
kronor. Nilssons analys visar att om man<br />
under den tiden undvikit att ett enda högerextremt<br />
eller intolerant gäng skapats i<br />
kommunen så har man sparat in<br />
samhällskostnader på runt 290<br />
miljoner kronor. Alltså över 20 gånger<br />
mer än vad hela projektet i Kungälv<br />
kostat.<br />
Det betyder att om projektet reduce<br />
rat effekterna av ett enda gäng med fem<br />
procent så har man redan där passerat ett<br />
samhälleligt breakeven.<br />
Att totalsumman blir så hög beror på alla osynliga<br />
kostnader. Ändå har man räknat i underkant.<br />
Man har inte bara tittat på exempelvis sjukvård<br />
efter en skolmisshandel, utan även gjort kostnadskataloger<br />
för offer och förövare: polisutredningar,<br />
socialtjänst, rehabilitering. Sedan kommer de<br />
största posterna: sjukskrivningar och långvarig<br />
arbets löshet. Produktionsbortfall. Det är då miljonrullningen<br />
är i gång.<br />
Problemet med ekonomiska studier som den <strong>här</strong><br />
är uppenbar. Man måste räkna på det som inte hänt,<br />
men som skulle kunna ha inträffat om Toleransprojektet<br />
inte funnits.<br />
– Vi kan påvisa kostnaderna för att inget göra.<br />
Och vi kan visa på de effekter som vi ser av Toleransprojektet.<br />
Sedan är det upp till beslutsfattare att väga<br />
risker mot möjligheter, säger Ingvar Nilsson, som<br />
ställer en svår etisk fråga kring sitt eget arbete med att<br />
räkna på vad människors utanförskap faktiskt kostar.<br />
– Ska vi bara hjälpa människor som kan bli lön samma?<br />
Vi kan inte föra sådana lönsamhetsresonemang – åldringar<br />
och missbrukare är i så fall olönsamma. Krasst<br />
ekonomiskt så finns ju ingen mer effektiv besparing<br />
än en död missbrukare, säger Ingvar Nilsson.<br />
Det låter cyniskt och drastiskt. Men det handlar<br />
om att fördela resurser smart, menar Ingvar Nilsson.<br />
Man reducerar både dödsrisk och samhällskostnader<br />
om en heroinmissbrukare får subutex. På samma sätt<br />
ska man se på Toleransprojektet: inte som en kostnad,<br />
utan som en ekonomisk investering.<br />
Ingvar Nilsson ser tre grundläggande orsaker till att<br />
det är så svårt att förstå vad intolerans och utanförskap<br />
kostar. Och varför man inte har rätt underlag när<br />
politiska beslut ska fattas:<br />
1. osyNlIGheteN. Kostnaderna för enskilda händelser<br />
är fördelade på en mängd aktörer – kommun,<br />
landsting och stat – men också mellan år. En knivskärning<br />
hamnar fem, tio år senare hos Försäkringskassan.<br />
Ingen ser den samlade summan.<br />
2. INGet helhetsaNsvar. I en studie kring gatuvåld i<br />
Södertälje fick Ingvar Nilsson involvera runt 20 olika<br />
myndigheter.<br />
3. pyraMIdspelsprobleMet. Alla knuffar kostnader<br />
framför sig. En sjuårig stökig kille får ingen hjälp i<br />
skolan, en assistent anses vara en för dyr insats. På<br />
krasst ekonomiskt så<br />
finns ingen mer effektiv<br />
besparing än en död missbrukare.<br />
högstadiet finns risken att pojken har börjat kosta<br />
stora pengar.<br />
Alla ”vet” om detta. Ändå är det svårt att ändra på<br />
bilden av förebyggande projekt som dyra. När det i<br />
själva verket kan vara precis tvärtom.<br />
– Vi ekonomer pratar om ”perversa incitament”.<br />
Mänskliga problem är komplexa och långsiktiga, men<br />
våra system är kortsiktiga. Ska vi verkligen ha ettårsbudgetar<br />
när vi vet att det inte finns några quick fix,<br />
säger Ingvar Nilsson, som hoppas att Toleransprojektet<br />
får fler efterföljare.<br />
vad är det då man har gjort rätt i Kungälv?<br />
Vi backar bandet till 1995. En augustikväll<br />
misshandlas 14årige John Hron till döds<br />
av tonåriga skinnskallar vid Ingetorpssjön.<br />
Mordet blir oerhört uppmärksammat<br />
i media och Kungälvs kommun<br />
reagerar både yrvaket och beslutsamt.<br />
Christer Mattsson, då en 24årig studerande,<br />
kallas in för att kompetensutveckla lärarna. När<br />
sedan en annan grov misshandel inträffar, av samma<br />
gruppering ungdomar men inte samma individer, går<br />
proppen ur.<br />
ExklusIVT för VI | TolEraNsprojEkTET<br />
långsiktighet<br />
och<br />
respekt<br />
ChrIster<br />
MattssoN<br />
drar upp tre<br />
orsaker till varför<br />
arbetsformen i<br />
Toleransprojektet<br />
funkar:<br />
» ”vI blaNdar<br />
uNGdoMar.<br />
De i riskzoner<br />
från olika skolor,<br />
men också<br />
mer trygga och<br />
högpresterande<br />
elever.”<br />
» ”vI har<br />
uNder vIsNING<br />
på annan plats.<br />
Det krävs för att<br />
få bort rollbeteenden<br />
och bryta<br />
mönster. Många<br />
har hamnat i en<br />
viss roll av en<br />
slump – som det<br />
är svårt att bryta<br />
sig ur. Då behövs<br />
nya konstellationer.”<br />
» ”uNdervIs-<br />
NINGeN är eN<br />
kombination av<br />
hård struktur och<br />
öppen dialog. Vi<br />
har en ömsesidig<br />
kod för hur vi uttrycker<br />
oss – det<br />
är särskilt viktigt<br />
för dem med<br />
bristande impulskontroll.<br />
Min<br />
uppgift är ofta att<br />
se till att de inte<br />
tappar ansiktet.<br />
Många är själva<br />
sjukt trötta på sin<br />
egen roll.”<br />
33