ladda ned - Häfla bruk AB
ladda ned - Häfla bruk AB
ladda ned - Häfla bruk AB
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
En bok om<br />
trappor
En bok om trappor, deras funktion<br />
och den roll de spelar i vår tillvaro.<br />
2
En trappa spelar väl ingen roll. Eller gör den det?<br />
Varje dag stöter vi på trappor i alla möjliga varianter.<br />
De flesta tänker vi inte ens på, de är bara en del av vår<br />
vardag, en praktisk lösning på hur vi tar oss från ett<br />
plan till ett annat. För andra är trappan ett oöverstigligt<br />
hinder. En del trappor är fula, en del är vackra, en<br />
del är funktionella medan andra är obegripliga. Det<br />
finns raka, breda trappor och det finns trappor som<br />
vindlar runt tills man blir alldeles yr i huvudet om man<br />
går i dem.<br />
Vad är egentligen en trappa? Kan den se ut hur som<br />
helst? Om inte, varför? Vem har i så fall bestämt det<br />
och på vilka grunder?<br />
<strong>Häfla</strong> Bruk tillverkar bland annat trappor och vi vill i<br />
den här boken berätta lite om trappors betydelse, inte<br />
bara i vår vardag utan även historiskt. När du läst boken<br />
kommer du att veta mer om vårt vanligaste transportmedel.<br />
På köpet får du kunskap om bland annat<br />
minareter, fotbollssupportrar och Spanska trappan i<br />
Rom.<br />
Trevlig läsning.<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 3
Tillverkning med tradition.<br />
4
<strong>Häfla</strong> Bruks historia sträcker sig tillbaka till år 1682 då<br />
landshövdingen Jacob Henriksson Flemming fick tillstånd<br />
att tillverka 300 skeppund smidbart järn vid<br />
<strong>Häfla</strong> Övre Bruk. Den gamla ursprungliga hammarsmedjan<br />
var i drift i 242 år och finns i dag kvar som<br />
byggnadsminne i exakt det skick den lämnades när<br />
den siste smeden gick hem 1924. Brukets Tyskhärd,<br />
som är den enda bevarade i landet, visar hur tekniken<br />
såg ut på 1700-talet. Även stångjärnshammaren är landets<br />
enda bevarade från denna tid.<br />
<strong>Häfla</strong> Bruk är i dag en modern industrianläggning med<br />
produktion av stålprodukter till byggnadsindustrin.<br />
Tillverkning av trappor har skett sedan mitten på 50talet<br />
och består i dag av såväl raka trappor som spiraltrappor<br />
för industri, utom- och inomhus<strong>bruk</strong>.<br />
Smedja, verkstad för smidesarbete. Utrustningen i en mindre hantverkssmedja<br />
består av en ässja, där kol förbränns under forcerat drag, smidesstäd,<br />
skruvstycke samt handverktyg, såsom smideshammare, slägga, huggmejsel,<br />
smidestång, bågfil och filar av olika typ. Förr avsåg smedja även verkstad där<br />
smidbart järn framställdes, t.ex. hammarsmedja och stångjärnssmedja.<br />
Hammarsmedjor var utrustade med vattendrivna hammare som var utformade<br />
beroende på användningsområde. (Fakta från Nationalencyklopedin).<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 5
Standard som ger bra<br />
kapacitet och god kvalitet.<br />
6
<strong>Häfla</strong> Bruks trappor är i stor utsträckning byggda på<br />
standarddetaljer för att kunna hålla hög tillverkningskapacitet.<br />
Genom att kombinera olika steg- och räckestyper<br />
kan trapporna enkelt anpassas till varje miljö.<br />
Standardtillverkningen gör också trapporna lätta att<br />
montera på plats.<br />
Moderna trappor tillverkas enligt standard som tagits<br />
fram genom forskning och studier. Gångriktningar,<br />
planstegets storlek, antal steg mellan viloplanen och<br />
handledarens avstånd från steget är en del av de fakta<br />
som ligger till grund för dagens trappkonstruktioner.<br />
Så har det självklart inte alltid varit. Genom historien<br />
och olika kulturer har trappornas roll, utseende och<br />
funktion skiftat.<br />
Trappa (medellågtyska trappe, av trappen »stampa«, »trampa«), kommunikationsled<br />
mellan olika nivåer, indelad i avsatser (steg). Inomhustrappor har traditionellt<br />
byggts i murverk eller i trä. I modern tid har material som järn och<br />
betong tillkommit. Trappor kan byggas raka, vinklade eller svängda. För normalt<br />
husbyggande förtillverkas trappor numera oftast på fabrik. (Nationalencyklopedin)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 7
Trappor i maktens tjänst.<br />
8
Om det var slättbons terrasseringar eller skogsbons<br />
trädstam med uthuggningar som var ursprunget till vår<br />
nutida trappa får vi aldrig veta. Trappans betydelse ska<br />
ändå inte underskattas, den är en av förutsättningarna<br />
för vårt sätt att bygga samhällen.<br />
Förutom att vara en färdväg mellan olika våningsplan<br />
har trappan i alla tider också varit ett sätt för makten<br />
att befästa sina positioner. Offerplatser,<br />
tempel och palats har placerats<br />
på trappliknande socklar där de<br />
varit överväldigande för åskådaren<br />
och oåtkomliga för den stora massan.<br />
Trappan har använts i maktutövningens<br />
tjänst, inte bara historiskt<br />
utan även in i våra dagar.<br />
Chichén Itza i Yucatan, Mexico, är ett av Unescos världsarv. Templet byggdes<br />
troligen mellan 430 och 860 efter Kristus. Det övergavs i mitten på 1200talet<br />
och upptäcktes i djungeln först i mitten på 1800-talet. Det är 92 trappsteg<br />
upp till templet på pyramidens topp där de levande offrens hjärtan skars<br />
ut innan de lades på altaret och offrades till gudarna.<br />
Capitol Building i Washington rymmer bl.a det amerikanska Representanthuset,<br />
den ena delen av den högsta lagstiftande församlingen (Kongressen) i<br />
USA. Det består av 435 ledamöter valda för tvåårsperioder från USA:s delstater,<br />
vilka har representanter i förhållande till sin folkmängd. Representanthuset<br />
deltar i all lagstiftning men utövar sitt största inflytande när det gäller<br />
ekonomiska frågor som budget, anslagsbevillningar och skatter och tullfrågor.<br />
(Fakta: Nationalencyklopedin)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 9
10<br />
Mitt hem är min borg.
Mitt hem är min borg är ett uttryck som vi i moderna<br />
tider använder för att värna om den personliga integriteten.<br />
Uttrycket är numera bildligt, men historiskt har<br />
det inte varit självklart att man haft sitt hem fredat vilket<br />
äldre byggnadsverk tydligt vittnar om.<br />
När städerna växte och man under romartiden av utrymmesskäl<br />
började bygga bostadshusen på höjden behövdes<br />
trappor för att kunna ta sig mellan våningarna.<br />
Dessa gjordes smala och svårforcerade, det fanns ju ingen<br />
anledning att underlätta framkomligheten för en<br />
ovälkommen fiende.<br />
Med samma tankegångar byggdes trapporna uppför tornen<br />
i medeltidens försvarsborgar. Trapporna vindlade<br />
alltid åt höger och på så sätt fick inkräktaren som var<br />
på väg upp alltid svärdsarmen närmast väggen och det<br />
blev svårt att svinga vapnet.<br />
Borgar anlades gärna på höjder och holmar eller på uddar, avskurna genom<br />
vattengravar. Platserna valdes så att viktiga färdvägar och vattenleder kunde<br />
behärskas. Den medeltida borgens grundplan bestod ursprungligen dels av<br />
en central del med torn av trä eller sten på en höjd, naturlig eller anlagd eller<br />
inom ett vall- eller muromgärdat område, dels av en förborg med ekonomibyggnader<br />
och bostadshus. Anläggningen omgavs av grav och vall. Dessa<br />
grundprinciper varierades på olika sätt. (Fakta: Nationalencyklopedin)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 11
Underhållning<br />
i kolossalformat.<br />
12
De antika byggnadsverken byggde i mångt och mycket<br />
sin arkitektur på matematiska beräkningar. Den romerske<br />
arkitekten Vitruvius beskrev exempelvis förhållandet<br />
mellan sättsteg och plansteg i en bekväm trappa till<br />
3:4. Stegen skulle utgöra katetrarna i den så kallade<br />
egyptiska triangeln. Resultatet blev att romarna byggde<br />
de brantaste, obekvämaste och matematiskt mest korrekta<br />
trapporna i hela världen. Colosseum är ett sådant<br />
exempel.<br />
Vår tideräknings första höga byggnadsverk var oftast<br />
försvarsanläggningar, kyrkor eller palats. Byggherrar<br />
var de som hade makt och makt fick man genom att<br />
vinna krig som många gånger var väldigt kostsamma.<br />
Det blev inte så mycket pengar kvar till byggnation och<br />
därför gällde det att utnyttja ytorna i byggnaden effektivt.<br />
Därför finns det många exempel på smala spiraltrappor<br />
från den här tiden.<br />
Colosseum uppfördes åren 75–80 efter Kristus av kejsar Vespasianus. Dennes<br />
son Titus fullbordade bygget. Colosseum kunde ta emot 50–60.000 personer,<br />
vilka via ett effektivt system av trappor och passager snabbt kunde evakueras.<br />
Gladiatorspel, djurhetsning och stora sjöslag (arenan vattenfylldes via<br />
akvedukter) underhölls folkmassorna i Rom med. Under de 100 invigningsdagarna<br />
fick mer än 5.000 djur sätta livet till på Colosseum. Under medeltiden<br />
omvandlades arenan till fästning, men förblev ändå välbevarad fram till<br />
1300-talet då man började använda stenarna till byggnationen av de nya<br />
renässanspalatsen.<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 13
Ett steg närmare himlen.<br />
14
De första spiraltrapporna användes ofta i offentlig miljö<br />
exempelvis i kyrkor, till balkonger och till predikstolar.<br />
Det var smala trappor som var rikt smyckade. Ett av de<br />
tidigaste exemplen på en medvetet utförd spiraltrappa<br />
är trappan i Trajanus Kolonnen i Rom från vårt första<br />
århundrade. I Santa Constanza i Rom (300-talet), San<br />
Vitale i Ravenna från 500-talet, Karl den Stores palatskapell<br />
i Achen från 800-talet och Bramantes plan till<br />
Peterskyrkan från 1500-talet) är andra exempel på smala<br />
spiraltrappor. Minareter är andra byggnadsverk som<br />
krävt spiraltrappor.<br />
Den italienska renässansen införde den tvåarmade raka<br />
trappan som sin standardtrappa, men arkitekter och<br />
konstnärer som exempelvis Leonardo da Vinci var roade<br />
av att utarbeta nya trappkombinationer. Francesco di<br />
Giorgi Martini, en annan av tidens »trappteoretiker«,<br />
ansåg trappan vara ett värdefullt och intressant arkitektoniskt<br />
element.<br />
Minareter är tornen i moskébyggnaden. De används av böneutroparen (muezzi)<br />
för att kalla muslimerna till den rituella bönen. Islam har över en miljard<br />
anhängare och en av grundpelarna i islam är bönen. Den ska utövas fem<br />
gånger om dagen på regelbundna tider som beräknas genom solens upp- och<br />
<strong>ned</strong>gång samt var på jordklotet man befinner sig. De första kända minareterna<br />
byggdes i hörnet av Amrmoskén i Egypten år 673. Fram till 1200-talet var<br />
minareterna kvadratiska i basen, men är sedan dess i allmänhet runda.<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 15
Ju förmögnare herre,<br />
desto bredare trappa.<br />
16
Under renässansen skapades också ekonomiska system<br />
som gjorde att man kunde få makt på annat sätt än<br />
genom att använda svärd. Tidigare hade makt kostat<br />
pengar, nu började den generera förmögenheter istället.<br />
Familjen Medici från Florens kanske är det mest lysande<br />
exemplet på detta. Det här avspeglade sig också på<br />
byggnationen. Tillgången på pengar gjorde trapporna<br />
större, bredare och mer representativa. Några av slotten<br />
i Loire-dalen som tillkom under 1500-talet hade anknytning<br />
till familjen Medici. De slotten är kända för sina<br />
ståtliga trappkonstruktioner.<br />
Medici, släkt som styrde Florens 1434–94, 1512–27 och 1530–1737. Ursprungligen<br />
levde Medicis medlemmar på den toskanska landsbygden, framför allt i<br />
byn Cafaggiolo, men på 1200-talet blev Medici en välbeställd borgarsläkt i<br />
Florens. På 1300-talet sökte en gren av Medici förgäves ta makten i staden<br />
genom allianser med de lägre klasserna.<br />
En annan gren av Medici blev dock genom handel och bankaffärer en av Europas<br />
rikaste familjer. Medicibanken grundades 1397 av Giovanni. Bankverksamheten<br />
organiserades i firmor och utlandsfilialer, t.ex. i Brügge. Huvudmannen<br />
inom denna gren, Cosimo d.ä., grep 1434 makten i Florens. År 1537,<br />
då Cosimo d.ä:s gren dog ut på manssidan, efterträddes denna av en tredje<br />
gren, vars huvudman Cosimo (den store) 1569 upphöjdes till storhertig av<br />
Toscana. Hans ättlingar styrde Toscana tills grenens siste manlige medlem<br />
dog 1737. Andra grenar av Medici lever ännu.<br />
Medicéernas rikedom, som vägde upp bristen på militära traditioner, gjorde<br />
det möjligt för dem att bli Europas främsta renässansmecenater under 1400och<br />
1500-talen. Till Medici hörde även fyra påvar, Leo X, Clemens VII, Pius IV<br />
och Leo XI samt två franska drottningar, Katarina av Medici och Maria av<br />
Medici. (Fakta: Dick Harrison, Nationalencyklopedin)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 17
Trappornas gyllene tidsålder.<br />
18
Barocken och rokokon var trappornas gyllene tidsålder.<br />
Trappan vid slottet Blois är ett sådant exempel. Trapporna<br />
blev inte bara en förbindelse mellan våningar<br />
utan de fungerade också som scener för barockens invecklade<br />
hovceremonier med fastlagda regler för hur<br />
de skulle beträdas. Arkitekterna under barocktiden<br />
strävade dock inte bara efter prakt och ståt utan trapporna<br />
skulle framför allt vara ändamålsenliga.<br />
Varje trappa krävde då sin egen konstruktion, men<br />
när järnhanteringen under 1800-talet började utveckla<br />
serier av järn- och stålprodukter tillkom också produktion<br />
av spiraltrappor i större serier som kunde levereras<br />
från lager.<br />
Barock, en kulturepok eller stilriktning (inom olika konstarter). Inom bildkonsten<br />
och arkitekturen uppträdde barocken som stilriktning under 1600-talet<br />
och en bit in i det följande århundradet. Inom litteraturvetenskapen är barocken<br />
dels en beteckning för litteraturen från slutet av 1500-talet till slutet<br />
av 1600-talet (med skiftande gränser i olika länder), dels en beteckning för en<br />
dominerande tendens inom denna litteratur. Inom musikvetenskapen avses<br />
med barock vanligen den epok som sträcker sig från sent 1500-tal t.o.m. förra<br />
hälften av 1700-talet. Termen barock kommer från franska baroque »vidunderlig«,<br />
»oregelbunden« (ursprungligen om pärlor). Detta ord har i sin tur ett<br />
mycket omdiskuterat ursprung. Enligt vissa kommer det av italienska baroco,<br />
i medeltida filosofi och logik en förvriden, invecklad tankeprocess som gör<br />
våld på traditionen, enligt en annan (vanlig) mening av portugisiska barroco<br />
»oregelbundet bildad pärla«. Det har också antagits att ordet kan vara bildat<br />
efter målaren Federico Baroccis namn. (Nationalencyklopedin)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 19
Funktionell arkitektur.<br />
20
Bilder på vackra hus i vackra miljöer är vad vi vanligtvis<br />
förknippar med arkitektur. Men arkitektur är kanske<br />
framför allt en känsla eller en upplevelse. Genom att<br />
vandra genom städer och byggnader upplever vi arkitekturen<br />
och förenas med den. Arkitektur som inte är<br />
funktionell är kanske vacker, men vi får inte några relationer<br />
till den. Därför påverkas byggnaders form ofta av<br />
hur det vertikala kommunikationssystemet är tänkt att<br />
fungera. Ett exempel på detta är Guggenheimmuseet i<br />
New York som är helt präglat av sitt rörelsemönster<br />
som har gett byggnaden dess form. Här saknas trappor,<br />
hissen går till topplanet och under sin vandring <strong>ned</strong>åt<br />
upplever museibesökaren såväl konsten som byggnaden.<br />
Guggenheimmuseet, Solomon R. Guggenheim Museum, museum i New York<br />
med en av världens förnämsta samlingar av modern, framför allt abstrakt,<br />
konst. Samlingarna bygger på Solomon R. Guggenheims privata samlingar,<br />
förvärvade under 1920- och 30-talen, och har senare utökats med flera andra<br />
privatsamlingar. Museibyggnaden uppfördes 1956–59 efter ritningar av Frank<br />
Lloyd Wright. Museets inre utmärks av en spiralformad ramp, som slingrar<br />
sig genom byggnaden från tak till golv. (Nationalencyklopedin)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 21
Mental stimulans<br />
och fysisk trygghet.<br />
22
Upplevelsen av arkitektur ska vara både känslomässig<br />
och funktionell. Därför är det viktigt att trapporna följer<br />
ett naturligt gångmönster. Visserligen kan omväxlingar<br />
i den yttre miljön motverka känslan av monotoni och<br />
enformighet, men när vi kommer till den inre miljön<br />
blir överraskande moment besvärande. Vi vill gärna<br />
välja den kortaste vägen mellan två punkter och är<br />
spiraltrappan vänstersvängd istället för hägersvängd<br />
blir ingången i trappan felaktig och olycksrisken ökar.<br />
Hjärnan programmerar också redan efter tre tagna steg<br />
en gångrytm som sedan förväntas upprepas. Vi ställer<br />
alltså krav på ordning och reda bland trappstegen.<br />
Sammanfattningsvis innebär det att en arkitektur som<br />
tar hänsyn till skönhetsupplevelser och funktionalitet<br />
ger såväl mental stimulans som fysisk trygghet för oss<br />
människor.<br />
Hjärnan är det viktigaste organet hos djur och människor. Hjärnan är centralen<br />
i nervsystemet och samlar genom det in information av alla slag. Information<br />
lagras och bearbetas, och genom nervsystemet skickar hjärnan signaler<br />
som talar om för kroppens övriga organ vad de ska göra.<br />
Hjärnan väger 1.200–1.400 gram och består av flera olika delar. Den är uppbyggd<br />
av två sorters celler, de egentliga nervcellerna och celler som bygger<br />
upp stödjevävnad. Det finns omkring 100 miljarder celler av vardera slaget.<br />
Nervcellerna är hopkopplade i ett stort nätverk, som går ut i nervbanorna i<br />
kroppen. Hjärnan kräver mycket syre, som den får genom blodet. Får den inte<br />
det slutar den snabbt att fungera och skadas obotligt. Fem minuters syrebrist<br />
kan räcka för att hjärnan ska dö. (Nationalencyklopedin)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 23
Trappan som<br />
ett turistmål.<br />
24
I många av våra mest kända turistmål har trappan en<br />
central roll. Eiffeltornet i Paris är ett sådant exempel,<br />
Spanska trappan i Rom ett annat. Rialtobron över<br />
Canale Grande i Ve<strong>ned</strong>ig är egentligen tre trappor<br />
byggda bredvid varandra av någon venetiansk furste<br />
som ville bräcka sina kollegor och konkurrenter när det<br />
gällde makt och prålighet. I dag fyller bron mest funktionen<br />
av mötesplats för turister och allmän kommers.<br />
En annan mötesplats för turister är trappan framför<br />
Uspenskijkatedralen i Helsingfors. I Thira på ön Santorini<br />
består gatorna till stor del av trappor eftersom<br />
staden är uppbyggd på kraterkanterna av den vulkan<br />
som exploderade 1450 f.kr. Ett utbrott som skapade en<br />
100 meter hög flodvåg över Kretas norra kust och som<br />
raserade den minoiska kulturen.<br />
Eiffeltornet byggdes ursprungligen till Världsutställningen 1889. Tornet ritades<br />
av Gustav Eiffel och var världens högsta byggnad fram till 1931 då<br />
Empire State Building stod färdig. Eiffeltornet är 300,5 meter högt (med TVsändaren<br />
ytterligare 20,2 meter). Varma dagar är det ytterligare 15 cm högt<br />
genom metallens utvidgning. Tornet byggdes av 7.300 ton smidesjärn (en hel<br />
del av det var svenskt och kom från Borgviks <strong>bruk</strong> i Värmland), det blev<br />
12.000 delar och det gick åt 2,5 miljoner nitar att få ihop det till ett torn.<br />
Arbetet tog två år. Smidesjärn var egentligen ett föråldrat material vid tiden<br />
för bygget, då stålet redan utnyttjades i stor omfattning för byggnadskonstruktioner.<br />
Stabilt blev det i alla fall, hur stormigt vädret än är så rör sig tornet<br />
aldrig mer än 12 centimeter. Det finns tre våningar, på 57, 115 och 274<br />
meters höjd. Eiffeltornet har fyra miljoner besökare varje år och den som inte<br />
vill åka hiss har 1.652 trappsteg att vandra upp till tredje våningen.<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 25
26<br />
Konstverk i vår vardag.
När våra stora städer utvecklades under slutet av 1800och<br />
början av 1900-talet lade dåtidens stadsplanerare<br />
stor vikt vid att bygga in trappor i stadsmiljön. Höjdskillnader<br />
behölls och trappor byggdes för att kommunikationslinjerna<br />
skulle kunna fungera. Trapporna var<br />
vackra, arkitektritade byggnationer och på så sätt kom<br />
staden i sig själv att bli ett konstverk. Moderna stadsplanerare<br />
har tänkt annorlunda och krav på handikappanpassning<br />
och tillgänglighet för alla har förändrat den<br />
nuvarande stadsbilden. När<br />
Uppsala kommun nyligen<br />
undersökte stadens ungdomars<br />
önskemål om hur staden<br />
skulle utformas i framtiden<br />
kom dock önskemål<br />
om fler trappor högt på listan.<br />
Fredag den 28 februari 1986 hade Sveriges statsminister Olof Palme och<br />
hans hustru Lisbeth varit på biografen Grand och sett filmen Bröderna<br />
Mozart. Klockan 23.10 var filmen slut och paret Palme vandrade söderut<br />
längs Sveavägen. I hörnet av Tunnelgatan lösgjorde sig en man ur skuggorna<br />
och gick hastigt upp mot paret Palme. Mannen hade en pistol i handen och<br />
klockan 23.21 avfyrade han två skott i snabb följd. det första träffade statsministern<br />
i ryggen och var dödande. Skottet mot Lisbeth missade. Mördaren tog<br />
till flykten uppför trapporna på Tunnelgatan och har därefter inte setts till.<br />
Mordet på Sveriges statsminister är fortfarande olöst.<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 27
28<br />
Sättsteg<br />
Vangstycke<br />
Handledare<br />
Stegnos<br />
Plansteg<br />
Slutsteg<br />
Centrumrör för<br />
spiraltrappor<br />
Barriär<br />
Trappfakta<br />
steg för steg.<br />
Spiraltrappa<br />
Barnsäkert räcke<br />
Rak trappa
Vad är då egentligen en trappa. Nationalencyklopedin<br />
sammanfattar begreppet så här: »Kommunikationsled<br />
mellan olika nivåer, indelad i avsatser (steg). Den utvändiga<br />
trappan användes tidigt för att betona upphöjdhet<br />
hos till exempel tempel eller andra monumentalbyggnader.<br />
Innertrappans utveckling hör samman med<br />
flervåningsbyggandet«. Historiskt ungefär vad vi sett<br />
hittills i vår bok om trappor alltså. Rent tekniskt finns<br />
det vissa begrepp som kan vara bra att hålla reda på. En<br />
trappa har minst tre steg i en följd. Steghöjden har vanligtvis<br />
dimensioner mellan 15–20 cm och stegdjupet<br />
20–30 cm. Den fria bredden i trappan understiger sällan<br />
70 cm och detta är alltså lika med ett gångfält. Det finns<br />
två huvudformer av trappor, spiraltrappor och raka trappor.<br />
Alla andra är varianter av dessa.<br />
Trappfakta:<br />
Förstasteget – det <strong>ned</strong>ersta plansteget.<br />
Plansteg – trappstegen man går på.<br />
Sättsteg – det vertikala stycket mellan planstegen i en tät trappa.<br />
Vang – trappans sidostycke.<br />
Vilplan – ett extra stort/långt plansteg.<br />
Slutsteg – det översta steget i nivå med golvet.<br />
Barriär – skyddsräcket runt trapphålet.<br />
Handledare – stödet för handen.<br />
Trapplöp – gångvägen i trappan, rak trappa har ett löp, L-trappa två<br />
löp och U-trappa tre löp.<br />
Höger- eller vänstersvängd trappa – trappa som svänger till höger<br />
eller vänster sett nerifrån.<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 29
Olika trappor<br />
för olika behov.<br />
30
Man skiljer på trappor inom bostaden och allmänna<br />
trappor liksom smala trappor och breda trappor.<br />
Gränsen mellan smal och bred trappa går vid en meters<br />
bredd. Vid smalare bredder går man sällan två i bredd<br />
och man kan alltid nå en handledare. Vid bredare trappor<br />
bör alltid en inre handledare sättas upp.<br />
Spiraltrappan är en spindeltrappa som är lämplig där<br />
andra lösningar blir för komplicerade eller för ytkrävande.<br />
Den är också lätt att anpassa till befintliga byggnader.<br />
Spiraltrappor är vanliga i arbetsmiljöer och som<br />
utrymningstrappa, men förekommer även i bostäder.<br />
Vindeltrappan skiljer sig från den vanliga spiraltrappan<br />
genom sin fribärande konstruktion. Utan spindel och<br />
med likformiga steg, ofta i ett löp från våning till våning.<br />
I representativa byggnader i exempelvis offentlig<br />
miljö har vindeltrappan varit mycket populär ända sedan<br />
renässansens dagar.<br />
Luftföroreningar är ett stort miljöproblem. Större delen av luftföroreningarna<br />
når atmosfären genom direkta utsläpp från motorfordon, industrianläggningar<br />
och värmekraftverk. Vid vissa väderlekstyper bildas ett skikt mellan varm<br />
och kall luft, kallat inversionsskikt. Detta fungerar som ett lock under vilket<br />
luftföroreningarna stängs in. Fabriksskorstenar byggs ofta så att de ska nå<br />
upp över detta skikt.<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 31
32<br />
Gånglinjen visar vägen.
Studerar man förslitningarna i gamla kalkstenstrappor<br />
går det lätt att se var i trappan man har gått. Denna<br />
gånglinje påverkas av en rad faktorer, dels sådana som<br />
har med den gående själv att göra, dels sådana som är<br />
beroende av trappan och dess omgivning. Hur man väljer<br />
sin väg i trappan är beroende av hur man kommer<br />
på eller möter denna. Trappans vridning åt höger eller<br />
vänster spelar mindre roll än den förväntade rörelseriktningen.<br />
Det är alltså av betydelse hur trappan är placerad i förhållande<br />
till exempelvis entrédörrar, korridorer och hissar.<br />
Mötet med trappan är också viktigt liksom avslutningen<br />
av trappan mot nästa plan, då de flesta olyckor<br />
inträffar i den översta eller <strong>ned</strong>ersta delen av trappan.<br />
Gånglinjen innefattar det vägval som vi medvetet eller omedvetet inplanerar<br />
i vår rörelse från start till mål. Hur man väljer sin väg i trappan är beroende<br />
på hur man kommer på eller möter trappan. Detta hänger i sin tur ihop med<br />
hur trappan är placerad i förhållande till entrédörrar, kommunikationsutrymmen<br />
etc. Begreppet gånglinje återfanns tidigt i litteraturen. Den bör betraktas<br />
som den konstruktionslinje utefter vilken man dimensionerar trappans<br />
stegförhållanden. För konstruktion av svängda och cirkulära trappor har dess<br />
läge stor betydelse då plansteget och sättsteget i denna linje har oförändrade<br />
dimensioner i hela trappans längd. (Spiraltrappan – en diskussion om risker<br />
och rörelser, Lennart Kvarnström. Lars Ericson, Lunds Tekniska Högskola)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 33
Vänster eller höger spelar roll.<br />
34
Spiraltrappans vridning åt höger eller vänster har ingen<br />
egentlig betydelse. Det viktigaste är att den stämmer<br />
överens med den planerade gångriktningen. Tvingas<br />
man ändra riktning blir rörelsen knyckig och olycksfallsrisken<br />
kan öka.<br />
Olika människor väljer olika<br />
vägar i trapporna bland<br />
annat beroende på ålder,<br />
kön och hastighet. Trappans<br />
utformning spelar<br />
också viss roll för vägvalet.<br />
Det tillverkas lika många<br />
höger- som vänstersvängda<br />
trappor och man kan anta<br />
att det är lokalens naturliga<br />
gånglinjer som styr valet<br />
av trappa.<br />
Mötet med trappan är viktigt då de flesta olyckor inträffar i den övre eller<br />
<strong>ned</strong>re delen av trappan. Olyckor kan ha många orsaker och behöver inte bero<br />
på fel i själva trappan utan kanske på bristande förutseende i planeringen.<br />
Ett önskemål är därför att hela vårt kommunikationssystem samordnas för att<br />
stämma med vår förväntan. (Spiraltrappan – en diskussion om risker och rörelser,<br />
Lennart Kvarnström. Lars Ericson, Lunds Tekniska Högskola)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 35
Tryggheten styr vårt vägval.<br />
36
Vägvalet i en trappa styrs också av vårt behov av trygghet.<br />
I raka trappor väljer vi vanligtvis den närmaste vägen,<br />
medan spiraltrappan styr oss mot den yttre delen<br />
av trappan. Det blir visserligen den längsta vägen <strong>ned</strong>,<br />
men också den tryggaste. Trappstegen är bredare och<br />
här finns också handledaren.<br />
Olika val av gånglinjer i olika<br />
typer av trappor styr också valen<br />
av utrymningstrappor. Det<br />
går långsammare och säkrare i<br />
en spiraltrappa. Med raka trappor<br />
kan man utrymma en lokal<br />
fortare, men olycksrisken är<br />
också större.<br />
Det är ledstången och inte väggen som styr var man går i en spiraltrappa. I<br />
en spiraltrappa inbyggd i ett kvadratiskt trappschakt är detta självklart.<br />
Studier visar även att gånglinjen borde beräknas ca 30 cm (smala spiraltrappor<br />
20 cm) från den yttre handledarens insida. Det är nämligen där man går<br />
då man håller i den yttre handledaren och går i normal takt. I vinklade trappor<br />
bör gånglinjen beräknas med cirkulära hörn. Ett stegdjup på 25 cm har<br />
ansetts som ett minimum för att foten ska få tillräckligt stöd vid <strong>ned</strong>åtgående<br />
och säkerheten inte ska äventyras. Det kan vara rimligt att man vid vissa<br />
smala spiraltrappor kan godta ett stegdjup på 23 cm i gånglinjen.<br />
(Spiraltrappan – en diskussion om risker och rörelser, Lennart Kvarnström. Lars<br />
Ericson, Lunds Tekniska Högskola)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 37
När olyckan är framme.<br />
38
Olyckor i trappor står för cirka tio procent av alla fallolyckor.<br />
Av olycksfallen i trappor sker drygt tre fjärdedelar<br />
av dessa vid <strong>ned</strong>åtgående. Det är mycket ovanligt<br />
med olyckor i spiraltrappor, där använder de flesta<br />
handledarna medan det i raka trappor är upp till trettio<br />
procent som inte använder dem. När man går i spiraltrappan<br />
centrifugeras man mot den yttre handledaren.<br />
Snubblar man sker samma sak och man kan då lättare<br />
greppa om handledaren. Spiraltrapporna inbjuder inte<br />
till forcering på samma sätt som en rak trappa. Det tar<br />
uppskattningsvis upp till dubbelt så lång tid att passera<br />
en sträcka i en spiraltrappa som i en rak trappa.<br />
Trots att spiraltrapporna alltså är betydligt säkrare än<br />
raka trappor, föredrar de flesta människor raka trappor.<br />
Man är tydligen inte medvetna om riskerna. Respekten<br />
som visas vid gång i spiraltrappa kan alltså vara en<br />
säkerhetsfaktor.<br />
Olyckor i trappor står för cirka tio procent av alla fallolyckor. Fallolyckor orsakar<br />
varje år 1.300 dödsfall i Sverige, dubbelt så många som i trafiken. 70.000<br />
personer årligen tvingas till sjukhusvård på grund av fallolyckor. Samhällskostnaderna<br />
bara för de äldres fallolyckor uppgår till cirka fem miljarder kronor<br />
om året, en kostnad som kommer att öka allteftersom antalet äldre ökar.<br />
Yngre barn skadas oftast i hemmet och deras skador är oftast av lindrigare<br />
karaktär. Ändå är skador den vanligaste dödsorsaken hos barn och ungdomar.<br />
Skadeförebyggande arbete i hemmen skulle kunna ge stor ekonomisk<br />
vinning och förhindra stort mänskligt lidande. (Statistik från Räddningsverket)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 39
Kontraster<br />
som syns.<br />
40
Ett bra sätt att undvika fallolyckor i trappor är att kontrastmarkera<br />
första och sista steget i varje trapplopp.<br />
Detta kan ske med målade eller tejpade markeringar<br />
eller genom att dessa trappsteg tillverkas i avvikande<br />
färg.<br />
Synskadades Riksförbund konstaterar att den som<br />
orienterar sig utan fullgod syn har mycket svårt att se<br />
nivåskillnader av olika slag och en undersökning som<br />
gjorts bland förbundets medlemmar visade att omarkerade<br />
trappor upplevdes som ett av de största problemen.<br />
Man vill också att trappor inte placeras i gångriktningen<br />
utan åt sidan.<br />
Begreppet synskadad omfattar både blinda och synsvaga personer. Blinda<br />
saknar syn eller kan skilja mellan ljus och mörker. Synsvaga har <strong>ned</strong>satt syn<br />
som inte kan korrigeras med vanliga glasögon. Synskadad är man om man<br />
anser att det är svårt eller omöjligt att läsa tryckt text eller att orientera sig<br />
med hjälp av synen. Detta medför också svårigheter i det vardagliga livet.<br />
Många blinda och gravt synskadade använder den vita käppen. Den hjälper<br />
oss att upptäcka hinder och att orientera oss genom att känna kanter och<br />
markstrukturer. Cirka 350 personer har även ledarhundar till sin hjälp. Det<br />
finns uppskattningsvis 100 000 synskadade i Sverige. Majoriteten är äldre<br />
som har fått sin synskada vid relativt hög ålder. (Information från Synskadades<br />
Riksförbund)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 41
42<br />
Ett litet<br />
steg för<br />
människan...
Det är mer ansträngande att gå uppför en trappa än att<br />
gå på en plan yta. För barn, gamla och rörelsehindrade<br />
kan det till och med vara oöverkomligt. Nedåtgåendet<br />
är ännu svårare och riskablare. Därför är utformningen<br />
av steget och förhållandet mellan stegen viktigt.<br />
Steget och stegförhållandet har sedan flera århundraden<br />
bestämts av formeln 2 x höjd + bredd = 60 till 63 centimeter.<br />
Formeln kan i och för sig fortfarande användas,<br />
men den har vissa begränsningar. Den framtogs efter<br />
mätningar på 1700-talets fullvuxna, medelstora och friska<br />
män och tar alltså inte hänsyn till kvinnor, barn,<br />
äldre och rörelsehindrade. Den är också inriktad bara<br />
på uppåtgående, den minst farliga rörelseriktningen.<br />
Man kan alltså inte göra en trappa som passar alla människor<br />
och det finns ingen generell formel för trappans<br />
alla funktioner och rörelser. Kanske borde vi ha ett<br />
trapplopp för uppåtgående, ett annat för <strong>ned</strong>åtgående,<br />
ett för barn och ytterligare ett för äldre. En renässans<br />
för de breda trapporna kanske kan vara i antågande.<br />
20 juli 1969 kl. 21:18 (svensk tid) landade astronauterna Neil Armstrong och<br />
Edwin Aldrin under Apollo 11-expeditionen som första människor på månens<br />
yta och några timmar senare, den 21 juli 1969 kl. 3:56, togs det första steget<br />
<strong>ned</strong> på månens yta. »Ett litet steg för människan, men ett stort steg för<br />
mänskligheten« beskrevs ögonblicket av Neil Armstrong. En tredje astronaut,<br />
Michael Collins, väntade i moderskeppet i satellitbana kring månen. Ytterligare<br />
tio astronauter kom sedan att landstiga på månen 1969–72. (Fakta från<br />
Nationalencyklopedin)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 43
Stegets<br />
proportioner.<br />
44<br />
STEGHÖJD<br />
15–20 cm<br />
STEGDJUP<br />
25–30 cm
Studier har visat att <strong>ned</strong>åtgåendet bör utgöra grunden<br />
för trappans dimensionering. Det är viktigt att foten vid<br />
<strong>ned</strong>åtgåendet får ett tillräckligt stort plan att stå på.<br />
Minst tre fjärdedelar av den skobeklädda foten bör kunna<br />
stödja på plansteget. Stegdjupet bör därför vara<br />
minst 25 centimeter, vissa spiraltrappor 23 cm. Stegets<br />
maxdjup bör inte överstiga 30 centimeter, tvingas man<br />
ta för långa kliv kan balansen rubbas. Steghöjden bör<br />
inte överstiga 20 centimeter. Blir stegen högre blir muskel-<br />
och skelettrörelser alltför komplexa.<br />
Det finns inte något enkelt samband för att sammanväga<br />
stegförhållandet. Vid uppåtgående kan stegdjupet<br />
vara mindre än vid <strong>ned</strong>åtgåendet, för steghöjden är det<br />
tvärtom. Är steghöjden för liten lockas man att ta flera<br />
steg vilket medför snubbelrisk. För långa kliv innebär<br />
sämre balans.<br />
Särskilt i publika byggnader och arbetslivets lokaler är det viktigt att trapporna<br />
har en bekväm lutning eftersom många människor ska kunna gå i dem<br />
samtidigt. En obekväm trappa drar <strong>ned</strong> intrycket av en annars fin byggnad.<br />
Att gå <strong>ned</strong>åt i trängsel är riskfyllt om trappan är brantare än vad som känns<br />
naturligt och man inte ser stegen, särskilt om trappan är bred så att man inte<br />
alltid kan nå räcket. – – – Tänk om man i nya hus fick möta trappor som var<br />
bekväma och vackra, så att man kunde minnas husen för deras förtjänster<br />
och inte för att trapporna var så obekväma! En huvudtrappa kan göras till en<br />
arkitektonisk poäng. Motion får man även i en bekväm trappa. (Ur debattartikel<br />
av Gudrun Linn, Arkitekt SAR/MSA, på www.arkitekt.se)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 45
46<br />
Transportled och mötesplats.
Spanska trappan i Rom har steg som är 14 centimeter<br />
höga och 34 centimeter djupa. Här tar man sällan två<br />
steg i ett kliv och trappan är långsam att gå i. Trappan<br />
till Göteborgs rådhus har stegförhållandet 12 x 40 centimeter.<br />
Arkitekten motiverade detta med att sådan minskad<br />
rörelsehastighet skulle visa vördnad för domstolen.<br />
Stegen bör vara likformiga och inte variera i höjd eller<br />
djupled. De bör vara minst tre eller fyra i följd, dock ej<br />
fler än 16 till 18 i en sekvens. Spanska trappan har elva<br />
plansteg mellan vilplanen. Här följde man alltså Andrea<br />
Palladios rekommendation om elva eller tretton steg,<br />
ett ojämnt antal, för att man skulle börja och sluta med<br />
samma fot, vilket skulle vara ett gott omen.<br />
Spanska trappan i Rom byggdes mellan 1723 och 1726 och arkitekt var<br />
Francesco de Sanctis. Trappans tre plan och tredelade trapplopp symboliserar<br />
den heliga treenigheten och kyrkan Santissima Trinità dei Monti ovanför trappan.<br />
Namnet på trappan har lånats från namnet på piazzan vid trappans fot,<br />
Piazza di Spagna. Den har i sin tur fått namnet från att den spanska ambassaden<br />
låg här på 1600-talet. Området räknades därför som spanskt territorium<br />
och passerade man gränsen kunde man bli tvångsrekryterad till spanska<br />
armén. Trappan är en kommunikationsled mellan torget och kyrkan, men den<br />
används kanske i ännu högre grad som en mötesplats att vistas på. Tillsammans<br />
med Piazzan <strong>ned</strong>anför används den som en stor utomhusteater.<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 47
Trappor som man inte halkar i.<br />
48
Olyckor i trappor uppkommer oftast genom att man halkar<br />
eller snubblar. Rätt sorts ytbeläggning är därför viktig.<br />
Friktionen bör vara lika över hela ytan och den får<br />
inte vara för hög, då ökar snubbelrisken, eller för låg<br />
vilket medför risk för halka. Bra ytbeläggningsmaterial<br />
i trappor är exempelvis hårt obehandlat trä, textilmatta<br />
och gallerdurk eller lättdurk. Dessa material klarar slitage<br />
och fukt utan att bli halkiga. Heltäckningsmatta är<br />
ett annat halksäkert underlag, men kom ihåg att fästa<br />
den ordentligt vid trappan, annars kan det gå illa.<br />
Stegnos eller inte kan också diskuteras utifrån olycksrisken.<br />
Risken finns att skon fastnar under stegnosen<br />
när man går uppåt i trappan. Det finns också en risk att<br />
hälen stöter i sättsteget om man går nerför trappan och<br />
stegnos saknas. Kanske ett innåtlutande sättsteg kan<br />
vara lösningen?<br />
Gallerdurk är ett mycket tåligt material med många användningsområden.<br />
Gallerdurken tillverkas i olika varianter för att tillgodose alla tänkbara behov.<br />
Det är ett mycket halksäkert material vilket gör det lämpligt som golv i<br />
fabrikslokaler och på bryggor, som trappsteg eller handikappramper.<br />
Lättdurk är en lättare produkt än den vanliga gallerdurken. Många gånger är<br />
den ett bättre trappstegsalternativ än steg av gallerdurk eller tårplåt. Även i<br />
arkitektritade miljöer fungerar lättdurk utmärkt med sin intressanta yta.<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 49
Ett stöd i tillvaron.<br />
50
En orsak till olyckor i trappor kan vara brist på handledare.<br />
De bör placeras på en höjd av 90 centimeter över<br />
stegen för att de ska göra bäst nytta oavsett om man<br />
går uppåt eller <strong>ned</strong>åt i trappan. Ju brantare trappor,<br />
desto viktigare med bra handledare. Riktigt branta trappor<br />
med störtrisk bör kompletteras med en handledare<br />
på 110 centimeters höjd. Det är viktigt att handledaren<br />
är greppvänlig så att den lätt går att få tag i om man<br />
snubblar.<br />
33 procent av olycksfallen för äldre (över 60 år) inträffar i trappor utan handledare<br />
mot endast 14 procent av olycksfallen för personer under 60 år. Detta<br />
kan bero dels på att äldre personer har svårare än yngre att klara sig i trappor<br />
utan handledare, dels på att äldre personer i större utsträckning än yngre<br />
använder trappor som saknar handledare. Ju äldre personerna har varit, desto<br />
större benägenhet har de haft att hålla i handledare. 12 procent av personerna<br />
i åldern 7–19 år har hållit i handledare mot hela 50 procent i åldern 70<br />
och däröver.<br />
(Fall i trappa – en epidemiologisk olycksfallsstudie. Svanström L 1973)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 51
När tusentals personer ska<br />
passera samma trappa samtidigt.<br />
52
Handledaren har också en uppgift<br />
som avdelare. Den avgränsar<br />
gångfilerna i trappan. Om utrymningstrappor<br />
är för breda uppstår<br />
fler än två gångfiler och då saknar<br />
de som går i mitten handstöd.<br />
Samma sak kan ske vid arrangemang<br />
som exempelvis fotbollsmatcher.<br />
Är »fållorna« i trappen<br />
för breda kan olyckor ske när lagens<br />
supportrar ska lämna arenan.<br />
Trappor i utrymningsvägar är alltid en säkerhetsrisk<br />
eftersom trängsel kan uppstå. Antalet gångfiler i<br />
trapporna bör därför minimeras. Enligt svensk byggnorm<br />
är filbredden i bostadstrappan 0.9 meter och i<br />
trappor i allmänna lokaler 1,2 meter för att man där lättare<br />
ska kunna mötas. Spiraltrappan har handledaren<br />
som yttre gräns och centrumpelaren som inre. I spiraltrappor<br />
som är bredare än en meter bör handledare<br />
finnas även kring pelaren.<br />
Supportern beskrivs av Nationalencyklopedin som »en ivrig anhängare och<br />
beundrare av idrottsklubb e.d.«. Utvidgat kan ju begreppet gälla även för politiskt<br />
framträdande människor som har sina supportrar, men det är knappast<br />
dem vi tänker på när vi oroar oss för vad supportrar kan ställa till med. De<br />
flesta supportrar är nu vänliga människor i både med- och motgång. Vill man<br />
veta mer om dem kan man läsa supportersajten www.svenskafans.se<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 53
54<br />
En viloplats<br />
och en mötesplats.
Vilplanen är som namnet antyder till för att trappgångaren<br />
ska få chansen att pusta ut, särskilt vid uppåtgående.<br />
De ska också hindra våldsamma fall <strong>ned</strong>åt. Svensk<br />
norm tillåter 18 steg i följd utan vilplan. Om steghöjden<br />
är 20 centimeter innebär det en fallhöjd på ett helt våningsplan.<br />
I klassiska trappor, exempelvis Spanska<br />
trappan i Rom, är fallhöjden bara drygt en och en halv<br />
meter.<br />
Våningshöga raka trappor är de mest olycksdrabbade.<br />
Detta beror förmodligen på den falska säkerhetskänsla<br />
en rak trappa erbjuder. En spiraltrappa inger däremot<br />
mer respekt då man upplever höjden på ett helt annat<br />
sätt som inför faran inför en brant. Bäst tydliggörs detta<br />
av barns reaktion då de ska passera en spiraltrappa<br />
<strong>ned</strong>åt jämfört med deras lek i raka trappor.<br />
Lokalyta kostar pengar. Oftast mer än vad själva trappan kostar. Därför är<br />
spiraltrappan intressant ur ekonomisk synvinkel. Ur utrymningssynpunkt är<br />
det bra att ha ett flertal bra alternativ. En- eller tvålöps raka trappor är snabbare<br />
än spiraltrappor med samma bredd, men de är också riskablare och tar<br />
större yta. Räknar man in ytkostnaden kanske man kan få flera spiraltrappor<br />
med samma totala kapacitet som med raka trappor i ett eller två löp.<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 55
Och om man nu inte<br />
orkar ta ett enda steg till...<br />
56
Rulltrappor används oftast i tunnelbane<strong>ned</strong>gångar, gallerior<br />
eller inom butiker i flera plan. Rulltrappans lutning<br />
är mellan 30 och 35 grader och tar därför något<br />
mindre plats än en vanlig trappa. En rullbana lutar endast<br />
10–12 grader. Vid hög trafikintensitet eller om man<br />
vill slussa in kunder i exempelvis en butik är en rulltrappa<br />
eller en rullbana ett bra alternativ. Den är mer<br />
inbjudande och enklare att använda än en hiss.<br />
Rulltrappor ska besiktas årligen. Då kollas bland annat<br />
att handledaren inte går långsammare än trappan. Den<br />
ska ha samma hastighet eller möjligen något snabbare<br />
för att undvika att den som använder trappan ramlar<br />
bakåt.<br />
Rulltrappa, transportanordning utvecklad från de sluttande transportband<br />
som först användes i varuhus i USA på 1890-talet. Den första rulltrappan installerades<br />
år 1897 i nöjesparken Coney Island i New York. Rulltrappor med<br />
vågräta, inbördes rörliga steg utvecklades av bland annat Otis Elevator<br />
Company i USA och användes första gången vid världsutställningen i Paris<br />
1900. Den första rulltrappan i Londons tunnelbana kom 1911 vid Earls Court.<br />
Till Stockholm kom rulltrappan på 1930-talet, bland annat vid Saltsjöbanans<br />
station, vid Slussen och i PUBs varuhus. (Nationalencyklopedin)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 57
Livsviktiga trappor.<br />
58
Undantar man skaderisken mår kroppen bra av den<br />
fysiska träning som idrott ger, men alla är inte idrottsintresserade<br />
och behovet av motion gäller oss alla. Därför<br />
är det viktigt att den vardagliga motionen byggs in<br />
i samhället. När nya miljöer skapas bör man ta hänsyn<br />
till hur folk ska röra sig i dem.<br />
Av naturen är vi människor lata, men risken är att latheten<br />
till slut blir ett hälsoproblem. Att promenera mellan<br />
busshållsplatser kan vara ett sätt att motverka detta<br />
och istället för att åka hiss bör vi använda trapporna i<br />
husen vi bygger.<br />
I fetmans föregångsland USA finns de som försöker komma förbi latheten.<br />
Där finns företag som tagit folkhälsan i egna, hårdhänta händer och arkitekterna<br />
får i uppdrag att rita kontor och arbetsplatser som mer eller mindre<br />
tvingar medarbetarna att röra på sig. – – – Företaget Sprints nya huvudkontor<br />
utanför Kansas City, en av de fetaste städerna på USAs topplista, är ett<br />
exempel. Campusområdet om 200 tunnland har bilgaragen placerade i utkanten<br />
så att de drygt 14.000 anställda tvingas gå 7–800 meter. Byggnaderna är<br />
placerade så att man måste gå längre sträckor mellan husen. Hissarna är extra<br />
långsamma medan trapphusen är breda och uppglasade, med väggmålningar<br />
och mattbeklädda trappsteg. »Om man inte ska upp mer än fyra våningar,<br />
tar man helt enkelt trappan«, säger en anställd. (Ur artikel av Annika<br />
Jensfelt i tidningen Arkitekten 02/2004)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 59
Tillgänglighet för alla.<br />
60
Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken<br />
har målsättningen att Sverige ska vara tillgängligt för<br />
alla år 2010. Belysning, ventilation, färgsättning är exempel<br />
på områden som måste ses över och självklart<br />
måste alla hinder byggas bort. Parallellt med att vi bygger<br />
snygga och funktionella trappor måste också byggnader<br />
förses med handikappramper. Funktionshandikappade<br />
och andra med problem att använda trappor<br />
måste kunna ta sig in i bostäder och lokaler.<br />
I nybyggda hus bör handikappramper ritas in med samma<br />
arkitektoniska ambition som trappor. För äldre lokaler<br />
och fastigheter finns möjlighet att bygga till separata<br />
handikappramper eller andra hjälpmedel som ökar<br />
tillgängligheten.<br />
Mer än 500.000 personer i Sverige är rörelsehindrade, cirka 350.000 behöver<br />
förflyttningshjälpmedel, 100.000 använder rullstol, drygt 100.000 är synskadade.<br />
Cirka 400.000 personer är över 80 år. (Siffror från Neurologiskt Handikappades<br />
Riksförbund och Synskadades Riskförbund)<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 61
Stairway to Heaven<br />
(Jimmy Page/Robert Plant)<br />
There's a lady who's sure all that glitters is gold<br />
And she's buying a stairway to heaven<br />
And when she gets there she knows if the stores are closed<br />
With a word she can get what she came for<br />
And she's buying a stairway to heaven<br />
There's a sign on the wall but she wants to be sure<br />
And you know sometimes words have two meanings<br />
In the tree by the brook there's a songbird who sings<br />
Sometimes all of our thoughts are misgiven<br />
And she's buying a stairway to heaven<br />
There's a feeling I get when I look to the west<br />
And my spirit is crying for leaving<br />
In my thoughts I have seen rings of smoke through the trees<br />
And the voices of those who stand looking<br />
And she's buying a stairway to heaven<br />
And it's whispered that soon, if we all call the tune<br />
Then the piper will lead us to reason<br />
And a new day will dawn for those who stand long<br />
And the forest will echo with laughter<br />
And it makes me wonder<br />
If there's a bustle in your hedgerow, don't be alarmed now<br />
It's just a spring clean for the May Queen<br />
Yes there are two paths you can go by, but in the long run<br />
There's still time to change the road you're on<br />
Your head is humming and it won't go because you don't know<br />
The piper's calling you to join him<br />
Dear lady can't you hear the wind blow and did you know<br />
Your stairway lies on the whispering wind<br />
And as we wind on down the road<br />
Our shadows taller than our souls<br />
There walks a lady we all know<br />
Who shines white light and wants to show<br />
How everything still turns to gold<br />
And if you listen very hard<br />
The tune will come to you at last<br />
When all are one and one is all<br />
To be a rock and not to roll.<br />
62
Produkter från <strong>Häfla</strong> Bruk:<br />
Gallerdurk<br />
Lättdurk<br />
Raka trappor<br />
Spiraltrappor<br />
Designade trappor<br />
Ramper<br />
Räcken<br />
Sträckmetall<br />
Maskinskydd<br />
Garage, förråd och staket<br />
Stålmöbler<br />
Entrégaller<br />
Takprodukter<br />
Varmförzinkning<br />
Laserskärning<br />
<strong>Häfla</strong> Bruks <strong>AB</strong> – www.hafla.se 63
610 14 Rejmyre, Sweden<br />
Tel 0151-52 40 00. Fax 0151-52 4 040<br />
info@hafla.se www.hafla.se<br />
0503 RUDIN & CO REKLAMBYRÅ