Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Det Fysiska, det Mentala och det Medvetna 2<br />
<strong>Föreläsningsanteckningar</strong><br />
21 december 2012<br />
Behaviorism<br />
(t.ex. Gilbert Ryle 1949 eller Ludwig Wittgenstein 1953)<br />
Mentala tillst˚and är beteendedispositioner.<br />
- Att vara i ett visst mentalt tillst˚and är bara att vara benägen att<br />
göra vissa saker givet att vissa manifestationsvillkor är uppfyllda<br />
(= givet att vissa fysiska omständigheter r˚ader).<br />
- Att identifiera ett mentalt tillst˚and med en disposition är därför<br />
inte samma sak som att identifiera ett mentalt tillst˚and med det<br />
som kan realisera dispositionen. En disposition att göra x kan realiseras<br />
p˚a m˚anga olika sätt. B˚ade människor och miniräknare kan<br />
summera tal och har därför dispositionen att givet vissa manifestationsvillkor<br />
är uppfyllda (n˚agon fr˚agar ’vad är 7+4’?/ n˚agon<br />
knappar in ’7’,’+’,’4’,’=’ p˚a miniräknaren) korrekt addera tal.<br />
Men de realiserar den här dispositionen p˚a olika sätt (i en hjärna/i<br />
elektronik).<br />
- att säga att mentala tillst˚and är beteendedispositioner är inte bara<br />
att säga att mentala tillst˚and orsakar beteende (det implicerar de<br />
flesta teorierna om mentala tillst˚and), utan att mentala tillst˚and<br />
bara är s˚adana dispositioner<br />
- Beteendedispositionerna behöver inte vara kategoriska i<br />
bemärkelsen att allt beteende inträffar varje g˚ang manifestationsvillkoren<br />
är uppfyllda.<br />
- Listan p˚a beteendedispositioner kan mycket väl vara oändligt l˚ang,<br />
eller av andra skäl praktiskt omöjlig att färdigställa.<br />
Argument för Behaviorismen:<br />
Behaviorismen har flera attraktiva drag. 1) den etablerar en stark<br />
koppling mellan mentala tillst˚and och beteende vilket är välkommet<br />
d˚a vi dagligen förklarar beteende i termer av mentala tillst˚and och<br />
anför beteende som evidens för att mentala tillst˚and föreligger. 2)<br />
Behaviorismen är förenlig med fysikalismen. 3) Behaviorismen gör<br />
1
mentala tillst˚and multipelt realiserbara d.v.s. att givet att vi kategoriserar<br />
beteende och manifestationsvillkor tillräckligt generellt<br />
s˚a kan varelser som är skilda fr˚an människan ha mentala tillst˚and.<br />
Detta är inte möjligt för identitetsteorin (enligt den kan t.ex. inte<br />
bläckfiskar känna smärta, eftersom de inte har n˚agra c-fibrer).<br />
Ett viktigt argument mot Behaviorismen:<br />
Vilka beteendedispositioner som är kopplade till vilka mentala tillst˚and<br />
för en viss person verkar vara beroende av vilka andra mentala<br />
tillst˚and den personen har. Det finns därför inga unika beteendedispositioner<br />
som kan kopplas till specifika mentala tillst˚and.<br />
M˚anga mentala tillst˚and har inget beteende kopplat direkt till sig. Vilket beteende<br />
ett mentalt tillst˚and ger upphov till hos en person beror p˚a den personens<br />
övriga mentala tillst˚and. Men behaviorismen förutsätter att det finns ett s˚adant<br />
beteende som det mentala tillst˚andet kan analyseras i termer av.<br />
Illustration:<br />
K. tror att det finns ett lejon i närheten → K. är benägen att springa sin väg.<br />
K. tror att det finns ett lejon i närheten &<br />
K. tror att lejon inte anfaller om man st˚ar stilla → K. är benägen att st˚a stilla.<br />
K. tror att det finns ett lejon i närheten &<br />
K. tror att lejon inte anfaller om man st˚ar stilla &<br />
K. vill inte leva längre → K. är benägen att försöka dra uppmärksamhet<br />
till sig genom att röra p˚a sig.<br />
(K st˚ar här för en godtycklig person)<br />
Att tro att det finns ett lejon i närheten har inget beteende kopplat direkt till<br />
sig. Vilket beteende det här mentala tillst˚andet ger upphov till hos en person<br />
beror p˚a den personens övriga mentala tillst˚and. Men ett s˚adant beroende g˚ar<br />
inte att f˚anga enbart i termer av beteende och manifestationsvillkor.<br />
2
Funktionalism<br />
(t.ex. Sellars’s 1956 och Putnam 1960)<br />
Mentala tillst˚and är funktionella roller (=kausala roller).<br />
- Ett tillst˚and realiserar en viss funktionell roll genom att st˚a i vissa<br />
kausala relationer till andra tillst˚and. T.ex. att ’tro att det st˚ar<br />
ett lejon framför mig’ orsakas av vissa synintryck, leder till vissa<br />
andra mentala tillst˚and och till ett visst beteende. Alla tillst˚and<br />
som st˚ar i de här kausala relationerna är enligt funktionalismen<br />
trosföreställningen att det st˚ar ett lejon framför mig.<br />
- Funktionalismen är identisk med Behaviorismen s˚anär p˚a att funktionalismen<br />
till˚ater att kausala relationer mellan mentala tillst˚and<br />
är del av ett tillst˚ands funktionella roll (behaviorismen till˚ater inte<br />
att s˚adana är del av beteendedispositioner)<br />
- Funktionalismen undviker cirkularitet genom att analysera tillst˚and<br />
tillsammans snarare än ett och ett (Funktionalismen kan<br />
uttryckas som en Ramseysats)<br />
- De funktionella rollerna behöver inte vara kategoriska i<br />
bemärkelsen att allt beteende inträffar varje g˚ang n˚agon är i det<br />
relevanta mentala tillst˚andet.<br />
- De funktionella rollerna kan mycket väl vara praktiskt omöjliga<br />
att karakterisera p˚a ett uttömmande sätt.<br />
3
Ett första argument mot Funktionalismen:<br />
Det Kinesiska Rummet<br />
( Searle 1980 )<br />
Anta att en person som inte först˚ar ett ord kinesiska är instängd i ett rum.<br />
Rummet har tv˚a luckor, en genom vilken han kan ta emot papperslappar med<br />
symboler p˚a och en genom vilken han kan lämna ut lappar med liknande symboler<br />
p˚a. Till sin hjälp har han en detaljerad instruktion och en uppsättning<br />
regler för hur ut-meddelandena ska utformas fr˚an de meddelanden han f˚ar in<br />
genom in-luckan. Efter att ha suttit en längre tid i rummet (20 ˚ar eller s˚a) har<br />
han lärt sig reglerna utantill. Han har inget begrepp om vad symbolerna betyder<br />
men han vet exakt vilka symboler som är svar p˚a vilka. Vad han inte vet<br />
är att symbolerna är kinesiska tecken och att det han gör är att svara p˚a fr˚agor<br />
p˚a kinesiska. Det verkar klart att mannen inte först˚ar kinesiska, även om han<br />
funktionellt sätt mycket väl kunde vara identisk med n˚agon som först˚ar kinesiska.<br />
S˚a först˚aelse av kinesiska (och liknande mentala tillst˚and) kan inte vara en<br />
funktionell roll.<br />
Ett andra argument mot Funktionalismen:<br />
Zombies<br />
(Fr˚anvarande kvalia)<br />
Är det möjligt att det finns/skulle kunna finnas människor som är precis som du<br />
men som inte upplever n˚agonting? Som g˚ar igenom samma sorts strukturer av<br />
medvetandetillst˚and när de tänker men som är upplevelsemässigt helt tomma<br />
inombords?<br />
Om s˚adana ’Zombies’ är möjliga s˚a är funktionalismen falsk eftersom vi är funktionellt<br />
identiska med zombies men upplevelsemässigt olika.<br />
Ett tredje argument mot Funktionalismen:<br />
Det Inverterade Spektrumet<br />
(Omkastade kvalia)<br />
Tänk om alla andra ser helt andra färger än vad du gör! Tänk dig vidare att<br />
de här skillnaderna i färgupplevelser tar ut varandra s˚a att alla objekt som<br />
du tycker liknar varandra färgmässigt är s˚adana att andra ocks˚a tycker liknar<br />
varandra färgmässigt. I s˚adana fall s˚a gör de här skillnaderna i upplevelser ingen<br />
skillnad p˚a hur du reagerar när du ser olika objekt, hur du använder ditt spr˚ak<br />
etc.<br />
Din upplevelse av t.ex. bl˚att har samma funktionella roll hos dig som hos alla<br />
andra. Men din upplevelse skulle vara annorlunda. S˚a upplevelser kan inte vara<br />
funktionella roller. ( Shoemaker 1982 diskuterar det här problemet).<br />
4
Interimslutsats<br />
Det verkar som de sv˚araste problemen för funktionalismen genereras av medvetna<br />
mentala tillst˚and. Den verkar dock kunna f˚anga vad som utgör ett omedvetet<br />
mentalt tillst˚and.<br />
Mentala tillst˚and, förklaringar och förutsägelser<br />
Oavsett om vi köper den funktionalistiska analysen om mentala tillst˚and s˚a inbjuder<br />
den till att tänka p˚a mentala tillst˚and (i synnerhet omedvetna mentala<br />
tillst˚and) i ljuset av de förklaringar och förutsägelser vi kan använda dem till.<br />
Exempel:<br />
Kalle är benägen att försöka dra uppmärksamhet till sig i närheten av ett lejon.<br />
Varför? Hur skulle vi kunna förklara det här?<br />
Genom att anta att...<br />
Kalle tror att det finns ett lejon i närheten<br />
Kalle tror att lejon inte anfaller om man st˚ar stilla<br />
Kalle inte vill leva längre<br />
Omvänt, en förutsägelse:<br />
Om vi vet att Kalle...<br />
... tror att det finns ett lejon i närheten<br />
... tror att lejon inte anfaller om man st˚ar stilla<br />
... inte vill leva längre<br />
S˚a kan vi förutse att Kalle...<br />
...är benägen att försöka dra uppmärksamhet till sig i närheten av ett lejon.<br />
Nedan följer tre intressanta (och överraskande) idéer som bygger p˚a kopplingen<br />
mellan mentala tillst˚and och de förklaringar och förutsägelser de kan användas<br />
till. De tv˚a första idéerna leder till positioner som är oförenliga med de fem<br />
positioner vi har övervägt redan, men den tredje verkar leda till en syn p˚a det<br />
mentala som är förenlig med ˚atminstone de fysikalistiska teorierna.<br />
Idé 1.<br />
Om vi huvudsakligen postulerar omedvetna trosföreställningar (och andra omedvetna<br />
mentala tillst˚and) för att använda dem i förklaringar och förutsägelser s˚a<br />
är det kanske rimligt att tänka sig att vi inte ska tillskriva dem en högre grad<br />
av existens än att vi kan förklara i termer av dem.<br />
5
Medvetandefilosofisk Instrumentalism (=fiktionalism)<br />
(t.ex. Dennett 1971 )<br />
Mentala tillst˚and är användbara teoretiska fiktioner men existerar inte<br />
i n˚agon egentlig bemärkelse.<br />
- Vad som är centralt vad gäller mentala p˚ast˚aenden är deras<br />
användbarhet för att ge förklaringar och förutsägelser.<br />
- Sanningen hos mentala p˚ast˚aenden är sekundär/ spelar inte n˚agon<br />
roll/är nonsens.<br />
- Vad som är karakteristiskt för mentala p˚ast˚aenden är att de erbjuder<br />
en viss sorts förklaringar, s˚a kallade intentionala förklaringar.<br />
- det intentionala perspektivet är bara ett av flera möjliga perspektiv<br />
man kan anlägga för att förklara beteendet hos sofistikerade<br />
objekt, vi kan ocks˚a anlägga ett designperspektiv eller ett fysiskt<br />
perspektiv.<br />
- det intentionala perspektivet är speciellt användbart d˚a vi inte<br />
har tillg˚ang till data om en varelse/maskins kunstruktion men en<br />
del data om dess beteende.<br />
- Problem: Varför fungerar förklaringarna? Kan man i strikt mening<br />
förklara beteende utan att tillst˚anden man förklarar i termer av<br />
finns, d.v.s. är delar av den kausala historien som leder fram till<br />
beteendet?<br />
Idé 2.<br />
Om vi huvudsakligen postulerar omedvetna trosföreställningar (och andra omedvetna<br />
mentala tillst˚and) för att använda dem i förklaringar och förutsägelser s˚a<br />
är det möjligt att annat teoretiserande(/postulerande) skulle vara att föredra.<br />
2. Eliminativism<br />
(t.ex. Churchland 1981 )<br />
Det finns inga mentala tillst˚and.<br />
- Alla tillskrivningar av mentala tillst˚and är falska.<br />
- Mentala tillst˚and är egentligen inte speciellt användbara för att<br />
ge förklaringar (jfr. fiktionalismen).<br />
- Mentala tillst˚and (i synnerhet propositionella attityder) är del<br />
av en falsk (undermedveten) teori (’folkpsykologi) och ska därför<br />
överges.<br />
Intentionella Lagar och Folkpsykologi:<br />
En av eliminativistens grundinsikter är att attribueringar av mentala tillst˚and<br />
(t.ex. ’Johan tror att solen skiner’) är del av en sorts vardagsteoretiserande:<br />
’folkpsykologiserande’. Den här formen av teoretiserande inbegriper inte bara<br />
antaganden om att det finns mentala tillst˚and av ett visst slag utan ocks˚a<br />
6
Intentionala lagar, lagar som anger det generella förh˚allandet mellan mentala<br />
tillst˚and av olika slag.<br />
Exempel p˚a intentionala lagar:<br />
A är rädd för att P → A vill att inte P<br />
A tror att P leder till Q och vill att Q → A vill att P<br />
A tror att P leder till Q och tror att P → A tror att Q<br />
(A st˚ar här för en godtycklig person, P och Q st˚ar för tv˚a godtyckliga propositioner,<br />
t.ex. ’Solen g˚ar ner’ och ’Kylan kommer’)<br />
Givet att v˚ara attribueringar av mentala tillst˚and är en del av en viss sorts<br />
teoretiserande – resonerar eliminativisten – s˚a ska den bedömas i enlighet med<br />
gängse normer för bra teoretiserande. Enligt eliminativisten s˚a är folkpsykologin<br />
inte adekvat av principiella skäl och bör därför förkastas i sin helhet. T.ex.<br />
1. Folkpsykologin är ett stagnerat forskningsprogram (Folkpsykologin har varit<br />
densamma i ˚arhundraden och har inte utvecklats genom att till exempel fler<br />
saker kan förklaras nu än tidigare. Stagnerade forskningsprogam bör ersättas<br />
med mer progressiva forskningsprogram.)<br />
2. Folkpsykologin är en väldigt begränsad teori om v˚art mentala liv (Det finns<br />
m˚anga saker som folkpsykologin inte belyser alls s˚asom minnet, kreativitet, psykisk<br />
sjukdom eller sömn. Folkpsykologin borde därmed ersättas av ett mer ambitiöst<br />
forskningsprogram.)<br />
3.Folkpsykologin är inte integrerad med andra vetenskapliga teorier: (Kategorierna<br />
som folkpsykologin använder sig av (’tror’, ’vill’ etc.) är inte s˚adana att de<br />
lätt kan översättas till kategorier inom andra vetenskaper som till exempel fysik<br />
eller kemi.)<br />
Idé 3.<br />
Om vi huvudsakligen postulerar omedvetna trosföreställningar (och andra omedvetna<br />
mentala tillst˚and) för att använda dem i förklaringar och förutsägelser s˚a<br />
är det möjligt vissa externa faktorer ibland kan spela samma förklaringsmässiga<br />
roller som interna faktorer gör. Dessa faktorer d˚a bör klassificeras som mentala<br />
eller som bidragande till det mentala. Clark och Chalmers 1998 ) T.ex.<br />
Anta först att Inga är i Malmö och vid n˚agot tillfälle under dagen kommer p˚a<br />
att hon vill g˚a och se en utställning p˚a moderna museet. Hon tänker efter och<br />
kommer sedan ih˚ag att museet ligger p˚a gasverksgatan 22. Hon g˚ar sedan dit.<br />
Det verkar klart att Inga tror att moderna museet ligger p˚a gasverksgatan 22 och<br />
7
att hon tror det här redan innan hon blir medveten om detta: trosföreställning<br />
l˚ag och väntade n˚agonstans i hennes minne.<br />
Anta nu att Otto som lider av Alzheimers är i en liknande situation. Han befinner<br />
sig i Malmö och kommer p˚a att han vill g˚a p˚a moderna museet. Ottos minne<br />
är i m˚anga avseende inte tillförlitligt längre och som m˚anga andra som lidet av<br />
Alzheimers har han med sig en liten anteckningsbok som han använder sig av<br />
för att minnas. Han plockar fram anteckningsboken där det st˚ar att museet ligger<br />
p˚a gasverksgatan 22. Han g˚ar sedan dit. Det verkar klart att Otto tror att<br />
moderna museet ligger p˚a gasverksgatan 22 och att han, genom sin rutinmässiga<br />
användning av sin anteckningsbok, tror det här redan innan han blir medveten<br />
om det.<br />
Men vad Otto tror beror d˚a p˚a n˚agonting utanför hans huvud; vad som st˚ar i<br />
hans anteckningsbok. S˚a v˚ara mentala tillst˚ands inneh˚all kan bero p˚a saker i<br />
världen.<br />
Att säga att Otto helt saknar trosföreställningar om det som st˚ar i hans rutinmässigt<br />
använda anteckningsbok skulle förklaringsmässigt vara analogt med<br />
förneka att Inga tror n˚agot hon inte för närvarande är medveten om.<br />
8
Tillbaka till det distinkt medvetna<br />
De framsteg som vi hitintills har observerat idag har begränsat sig till omedvetna<br />
tillst˚and, eller aspekter av medvetna tillst˚and som inte direkt är kopplade<br />
till deras fenomenala karaktär.<br />
Kanske kan t.ex. funktionalismen f˚anga vad omedvetna mentalt tillst˚and är men<br />
den verkar inte kunna f˚anga de medvetna tillst˚anden. Fiktionalism och eliminativism<br />
verkar uppenbart falska vad gäller medvetna tillst˚and. Identitetsteorin<br />
har lokaliseringsproblemet. Inte ens dualistiska teorier har s˚a mycket att säga<br />
om medvetna mentala tillst˚and utöver att de existerar.<br />
Det finns lite olika former av teoretiserande som kan kasta lite ljus p˚a medvetna<br />
tillst˚and. Ett tillvägag˚angsätt är att försöka först˚a medvetandetillst˚and i termer<br />
av en viss sorts representationer.<br />
Lite distinktioner: Olika sorters saker kan tillskrivas medvetenhet. Vi kan säga<br />
att en varelse (t.ex. en människa) är medveten (varelsemedvetenhet) och att<br />
säga att ett mentalt tillst˚and är medvetet (tillst˚andsmedvetenhet). Vi kan<br />
säga att ett tillst˚and är medvetet i en funktionell bemärkelse (att tillst˚andet är<br />
tillgängligt för vissa andra tillst˚and och processer) (=tillgänglighetsmedvetande)<br />
och vi kan säga att ett tillst˚and är medvetet i bemärkelsen att det har en fenomenal<br />
karaktär; att det är p˚a ett visst sätt att vara i det tillst˚andet (=fenomenal<br />
medvetenhet). Det är den här sista sortens medvetenhet som har gäckat de<br />
teorier vi har intresserat oss för.<br />
Förklaringar av fenomenalt medvetande i termer av representerande<br />
En grundläggande egenskap hos människan är att hon omger sig med representationer;<br />
hastighetsmätare, termometrar, bilder, spr˚akliga uttryck, tankar. Kan<br />
man först˚a medvetandet i termer av representationer?<br />
Det är naturligt att anta att ˚atminstone vissa fenomenalt medvetna tillst˚and<br />
representerar tillst˚and i världen, i bemärkelse att de handlar om, eller har<br />
tillfredsställelsevillkor (t.ex. sanningsvillkor) i termer av tillst˚and i världen;<br />
min medvetna visuella upplevelse att det st˚ar en vas p˚a bordet kan vara korrekt<br />
eller inkorrekt beroende p˚a om det faktiskt st˚ar en vas p˚a bordet. Min medvetna<br />
trosföreställning att Berlin är stort handlar om Berlin. Vi säger att det ett<br />
mentalt tillst˚and representerar är dess inneh˚all.<br />
Man brukar skilja p˚a begreppsligt inneh˚all och icke-begreppsligt inneh˚all hos<br />
representationer. Att en representation har ett begreppsligt inneh˚all är nära<br />
knutet till att n˚agon som har de korresponderande begreppen skulle kunna<br />
˚aterge det här inneh˚allet spr˚akligt (d.v.s. att denne är förmögen att producera<br />
en spr˚aklig representation med det här inneh˚allet) och hur vi tänker p˚a<br />
världen. En central insikt bland de som förespr˚akar representationella teorier<br />
9
om fenomenalt medvetande är att medvetandet skulle kunna vara en form av<br />
representation med icke-begreppsligt inneh˚all. Observationer som stödjer det<br />
här är t.ex. att vi inte alltid kan konceptualisera eller uttrycka det vi ser, att<br />
vi kan diskriminera mellan t.ex. färgnyanser som vi inte har begrepp för (vars<br />
skillnad vi inte kan beskriva eller konceptualisera), att det vi t.ex. ser ligger till<br />
grund för v˚ar inlärning av visuella begrepp och ˚atminstone för vissa begrepp<br />
inte självt kan vara begreppsligt.<br />
1. Teorier i termer av första ordningens representationer<br />
(t.ex. Dretske 1995)<br />
- Att vara i ett fenomenalt medvetet tillst˚and är att ha en mental<br />
representation med icke-begreppsligt inneh˚all vars inneh˚all är<br />
tillgängligt för diverse kognitiva processer kopplade till tänkande<br />
och handlande.<br />
- Den här positionen kombinerar en funktionell komponent med en<br />
representationell<br />
- Positionen försöker skilja ut medvetna tillst˚and fr˚an omedvetna<br />
med hänvisning till icke-begreppsligt inneh˚all.<br />
- Problem: Kan ett och samma tillst˚and ibland vara medvetet och<br />
ibland omedvetet?<br />
2. Representationsteorier i termer av<br />
andra ordningens perceptioner<br />
(t.ex. Lycan 1996)<br />
- Att vara i ett fenomenalt medvetet tillst˚and är att ha en mental<br />
representation med icke-begreppsligt inneh˚all vars inneh˚all är<br />
tillgängligt för diverse kognitiva processer kopplade till tänkande<br />
och handlande och är objektet för en inre form av (högre ordningens)<br />
perception (en sorts inre sinne).<br />
- Genom att ha med en separat komponent som ett nödvändigt<br />
villkor för fenomenal medvetenhet möjliggör vi att ett och samma<br />
medvetande b˚ade kan vara medvetet och omedvetet.<br />
- Problem: Om det är inre sinnet verkligen är en form av perception<br />
skulle inte den kunna vara känslig för samma sorts perceptionsmisstag<br />
som andra sinnen (t.ex att jag tror att jag ser ett djur<br />
om kvällen men det inte är n˚agot djur där)? Men vi verkar aldrig<br />
hamna i situationen att vi funktionellt (första ordningens representation)<br />
är benägna att säga att n˚agot är rött, men ocks˚a att<br />
n˚agot ser gult ut för oss (andra ordningens representation).<br />
10
3. Representationsteorier i termer av<br />
andra ordningens tankar<br />
(t.ex. Rosenthal 1986)<br />
- Att vara i ett fenomenalt medvetet tillst˚and är att ha en<br />
mental representation med icke-begreppsligt inneh˚all vars inneh˚all<br />
är tillgängligt för diverse kognitiva processer kopplade till<br />
tänkande och handlande och som har orsakat en (högre ordningens)<br />
trosföreställning att man är i det första tillst˚andet.<br />
- Genom att ha med en separat komponent som ett nödvändigt<br />
villkor för fenomenal medvetenhet möjliggör vi att ett och samma<br />
medvetande b˚ade kan vara medvetet och omedvetet.<br />
Allmänt problem för den här strategin att förklara medvetandet: Vissa fenomenalt<br />
medvetna tillst˚and verkar inte vara representationer. Vad representerar<br />
smärta t.ex.?<br />
Avrundning av andra föreläsningen:<br />
Ett centralt begrepp<br />
Om de högre ordningens teorier är det bästa vi har att ta till för att först˚a fenomenal<br />
medvetenhet s˚a vilar v˚ar först˚aelse av fenomenal medvetenhet p˚a idén<br />
att ett tillsst˚and kan representera ett annat.<br />
Tanken om representation är central även för omedvetna tillst˚and d˚a alla propositionella<br />
attityder är representationer.<br />
Dessa observationer leder oss till fr˚agan: Vad innebär det att ett tillst˚and representerar<br />
ett annat?<br />
11