Miljöbokslut 2004 - Höörs kommun
Miljöbokslut 2004 - Höörs kommun
Miljöbokslut 2004 - Höörs kommun
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Miljöbokslut</strong> <strong>2004</strong><br />
<strong>Miljöbokslut</strong> är ett sätt att redovisa miljötillståndet<br />
i <strong>kommun</strong>en. Här redovisas också<br />
<strong>kommun</strong>ens eget miljöarbete. <strong>Miljöbokslut</strong>et<br />
med de gröna nyckeltalen ska fungera<br />
som stöd och inspiration i det fortsatta<br />
miljöarbetet.<br />
Gröna nyckeltal<br />
De gröna nyckeltalen visar i siffror på tillstånd<br />
och trender som är relaterade till miljön. De<br />
gröna nyckeltalen ska användas för att följa<br />
upp miljöpåverkan och miljötillstånd i<br />
<strong>kommun</strong>en som helhet, men också för att följa<br />
<strong>kommun</strong>ens egen verksamhet.<br />
De flesta av <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>s gröna nyckeltal<br />
följer <strong>kommun</strong>förbundets förslag och kan därför<br />
användas även för jämförelser mellan <strong>kommun</strong>er.<br />
Nyckeltalen kommer med tiden att<br />
Miljöåtgärder <strong>2004</strong><br />
Inom den <strong>kommun</strong>ala verksamheten utförs<br />
många miljöåtgärder inom ramen för den<br />
ordinarie verksamheten. Dessutom bedrivs<br />
miljöarbete i projektform. Nedan följer ett<br />
urval av miljörelaterade åtgärder som utförts<br />
under <strong>2004</strong>:<br />
• Kostnadsfri energirådgivning till<br />
allmänheten<br />
• Två större energimässor med 500-1000<br />
besökare samt en minimässa om bioenergi<br />
i Höör, vilket lockade 100 besökare<br />
• Inlett arbete med skyddsområde och<br />
föreskrifter för vattentäkterna i Tjörnarp<br />
• Färdigställt gång- och cykelbana längs<br />
Krokgatan<br />
behöva ändras och kompletteras så att de ger<br />
en så bra och rättvisande bild av miljötillstånd,<br />
miljöpåverkan och resursanvändning som<br />
möjligt.<br />
De nationella miljömålen<br />
<strong>Miljöbokslut</strong>et har koppling till de 15<br />
nationella miljökvalitetsmål som fastställts av<br />
Sveriges riksdag. Flera av de gröna nyckeltalen<br />
berör fler än ett miljömål. Miljömålen ska genomsyra<br />
allt arbete och alla verksamheter för<br />
att nå det övergripande målet - en hållbar utveckling.<br />
Begreppet hållbar utveckling kan<br />
definieras som en utveckling som tillgodoser<br />
dagens behov utan att äventyra kommande<br />
generationers möjligheter att tillgodose sina<br />
behov (Brundtlandkommissionen 1998).<br />
• Förberett anslutning till <strong>kommun</strong>alt avlopp<br />
i området Bokeshall-Bokeslund<br />
• Installerat fjärravläsningssystem i elnätet<br />
vilket minskar behovet av biltransporter.<br />
• Installerat rökgasspjäll i två oljeeldade<br />
fastigheter<br />
• Påbörjat arbete med lokala miljömål. De<br />
15 nationella miljökvalitetsmålen ska<br />
brytas ner till lokal nivå. Arbetet är<br />
samtidigt en revidering av <strong>kommun</strong>ens<br />
Agenda21-dokument.<br />
• Restaurering av Ringsjön – förstudie.<br />
Under våren och sommaren testades olika<br />
fiskemetoder inför det stora reduktionsfisket<br />
som startar våren 2005.<br />
1
Planerade åtgärder 2005<br />
• Restaurering av Ringsjön. Påbörja<br />
reduktionsfiske, dvs utfiskning av mört<br />
och braxen, i syfte att få en friskare sjö<br />
med klarare vatten.<br />
• Installation av pelletsbrännare i fyra skolor<br />
som idag värms med olja eller el.<br />
• Bygga gång- och cykelbana längs<br />
Skolgatan-Östergatan.<br />
<strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>s gröna nyckeltal<br />
<strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> använder 23 gröna nyckeltal<br />
för att mäta miljötillstånd och miljöpåverkan.<br />
Här har de samlats i två grupper. Den första<br />
gruppen, under rubriken Kommunen som<br />
geografiskt område, ska spegla miljöpåverkan<br />
och miljötillstånd i hela <strong>kommun</strong>en, medan<br />
nyckeltalen under rubriken Kommunen som<br />
organisation mäter hur <strong>kommun</strong>ens egna<br />
verksamheter och förvaltningar påverkar<br />
miljön.<br />
KOMMUNEN SOM GEOGRAFISKT OMRÅDE<br />
Energianvändning<br />
Total energianvändning per invånare<br />
(kWh/inv)<br />
1990 1995 2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
20478 25167 31249 29648 30720 - -<br />
Uppvärmning och elanvändning i bostäder<br />
(kWh/inv)<br />
1990 1995 2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
8996 11191 9356 8597 8952 - -<br />
Uppvärmning och elanvändning i<br />
servicesektorn (kWh/inv)<br />
1990 1995 2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
4001 6129 5254 4300 4981 - -<br />
Utsläpp av fossil koldioxid (ton/invånare)<br />
1990 1995 2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
2,34 2,43 5,70 4,93 4,51 - -<br />
Källa: SCB<br />
På energiområdet återstår mycket arbete för att<br />
åstadkomma ett hållbart, effektivt och resurssnålt<br />
• Färdigställa gång- och cykelbana till<br />
Ängsbyn<br />
• Slutföra ett kemikalieprojekt i skolorna<br />
som bestått av information och tillsyn.<br />
• Fastställa skyddsområde för vattentäkterna<br />
i Tjörnarp<br />
samhälle. Den totala energianvändningen per invånare<br />
ökade med ca 50% mellan år 1990 och år<br />
2000. Utsläppen av fossil koldioxid har mer än<br />
fördubblats under samma period. Transportsektorn<br />
står för nästan hela ökningen vad gäller energiförbrukning<br />
och en stor del av de ökade utsläppen<br />
av fossil koldioxid, som bidrar till växthuseffekten.<br />
Statistik för de senaste två åren finns ännu inte<br />
tillgänglig.<br />
Miljömål: Begränsad klimatpåverkan, Frisk luft,<br />
Bara naturlig försurning, God bebyggd miljö<br />
Andel förnybar och återvunnen energi i<br />
fjärrvärmen (%)<br />
100%<br />
90%<br />
80%<br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
62 60<br />
80<br />
73<br />
96<br />
2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
flis<br />
Källa: <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>, Höör Värme AB<br />
Hela 96 procent av fjärrvärmeproduktionen under<br />
året bestod av värme från flis. Ökningen beror<br />
främst på att en andra flispanna installerats, vilket<br />
har ökat kapaciteten. Under <strong>2004</strong> har gasol i princip<br />
bara använts under driftavbrott. Den stora andelen<br />
värme från flis är mycket positiv då flis är en<br />
förnybar energikälla som inte bidrar till<br />
växthuseffekten. Under året har också ytterligare tre<br />
kunder anslutits till fjärrvärmenätet, däribland<br />
gasol<br />
2
Björkvikshallen. Fjärrvärmeverkets totala<br />
energiproduktion under året var 23 500 MWh.<br />
Miljömål: Begränsad klimatpåverkan, God<br />
bebyggd miljö<br />
Markanvändning – biologisk mångfald<br />
Skyddad natur (% av <strong>kommun</strong>ens yta)<br />
2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
1,3 1,3 1,4 1,5 1,5<br />
Källa: Länsstyrelsen, Skogsvårdsstyrelsen<br />
Arealen skyddad mark har ökat med 7,3 hektar<br />
under <strong>2004</strong>, vilket är för lite för att synas i tabellen.<br />
Hela den tillkommande arealen består av<br />
biotopskyddad skog. Klintaskogen, som tidigare<br />
ingick i nyckeltalet som Natura 2000-område har<br />
under året fått status som naturreservat.<br />
Natura 2000 är ett EU-nätverk av värdefulla naturområden,<br />
där medlemsländerna förbinder sig att<br />
långsiktigt bevara de områden som anmäls. Urvalet<br />
styrs av de så kallade habitat- och fågelskyddsdirektiven.<br />
I nyckeltalet ingår samtliga naturreservat,<br />
biotopskyddsområden samt Natura 2000områden<br />
i <strong>kommun</strong>en.<br />
Miljömål: Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap,<br />
God bebyggd miljö<br />
Observationer av rödlistade arter i<br />
<strong>kommun</strong>en<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
67 438 55 121 70 6 -<br />
Källa: ArtDatabanken<br />
Nyckeltalet visar alla fynd av rödlistade arter som<br />
finns registrerade i ArtDatabankens databas. Nyckeltalet<br />
speglar inte miljötillståndet utan snarare<br />
aktiviteten vad gäller kartläggning och kunskap om<br />
värdefull natur. Det höga antalet fynd under år 1999<br />
beror till exempel främst på den lavinventering som<br />
då utfördes av <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> i samarbete med<br />
Hörby <strong>kommun</strong>. Såväl privatpersoner som myndigheter<br />
och organisationer kan rapportera fynd av<br />
hotade eller sällsynta arter till ArtDatabanken.<br />
Rapportering och registrering sker löpande, även av<br />
äldre fynd, varför siffrorna kommer att kunna<br />
förändras.<br />
Miljömål: Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap,<br />
Myllrande våtmarker<br />
Miljöanpassat skogsbruk (% av skogsarealen)<br />
2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
FSC 8 8 8 9 9<br />
PEFC 18 29 30 30 36<br />
Totalt 26 37 38 39 45<br />
Källa: Skogssällskapet, Sveaskog, Sydved, Södra<br />
FSC och PEFC är två olika internationella miljöcertifieringssystem<br />
för skogsbruket. Sett till hela<br />
landet är FSC det dominerande systemet, som<br />
omfattar ca 45% av all produktiv skogsmark.<br />
Motsvarande siffra för PEFC är ca 16%. Vissa<br />
skogsägare är certifierade i båda systemen, men<br />
överlappet i <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> är litet eller obefintligt.<br />
Miljömål: Levande skogar, Myllrande våtmarker,<br />
Levande sjöar och vattendrag<br />
Åkermark godkänd för produktion av<br />
KRAV-märkta livsmedel (% av åkerarealen)<br />
1999 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
1,1 3,4 5,8 5,8 5,3<br />
Källa: KRAV<br />
Åkermark med EU-stöd för ekologisk<br />
odling (% av åkerarealen)<br />
1996 1998 2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
3,8 5,2 7,5 8,1 8,8 7,7 -<br />
Källa: Jordbruksverket via Kommunförbundet<br />
Från att ha ökat stadigt har andelen ekologiskt<br />
odlad åkermark istället minskat något under de<br />
senaste åren. Framtiden får utvisa om nedgången är<br />
en faktisk trend eller bara en tillfällig svacka.<br />
Statistik gällande åkermark med EU-stöd för<br />
ekologisk odling finns ännu inte tillgänglig för<br />
<strong>2004</strong>.<br />
Miljömål: Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning,<br />
Giftfri miljö, Grundvatten av god kvalitet,<br />
Levande sjöar och vattendrag, Myllrande våtmarker,<br />
Hav i balans samt levande kust och skärgård.<br />
Luft<br />
Trafikens utsläpp av VOC (kg/invånare)<br />
2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
18 - - - -<br />
Källa: Skånes Luftvårdsförbund<br />
VOC är ett samlingsnamn för en grupp kemiska<br />
ämnen (flyktiga organiska kolväten) med negativa<br />
effekter på hälsa och miljö. Ämnena bildas bland<br />
annat vid förbränning av bensin och dieselolja.<br />
Statistik för perioden 2001-<strong>2004</strong> finns ännu inte<br />
tillgänglig.<br />
Miljömål: Frisk luft, Giftfri miljö, God bebyggd<br />
miljö<br />
3
Vatten<br />
Godkända enskilda avlopp (%)<br />
2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
82 83 86 89 92<br />
Källa: <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
<strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> arbetar sedan ett antal år tillbaka<br />
med inventering av alla enskilda avlopp. Arbetet är<br />
viktigt inte minst för att minska övergödningen av<br />
sjöar, vattendrag och hav. De avlopp som vid<br />
inventeringstillfället inte uppfyller Miljöbalkens<br />
krav på rening och funktion ska åtgärdas inom en<br />
viss tid. I hela <strong>kommun</strong>en finns ca 2250 enskilda<br />
avlopp.<br />
Miljömål: Ingen övergödning, Levande sjöar och<br />
vattendrag, Hav i balans samt levande kust och<br />
skärgård, Myllrande våtmarker<br />
Vattenkvalitet – enskilda brunnar (%)<br />
%<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
1993<br />
1994<br />
1995<br />
1996<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
2000<br />
2001<br />
2002<br />
2003<br />
<strong>2004</strong><br />
År<br />
andel höga<br />
nitrathalter<br />
andel höga<br />
bakteriehalter<br />
Källa: <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
Nyckeltalet visar andelen vattenprov från enskilda<br />
brunnar som visar för höga nitrathalter (>20 mg/l)<br />
respektive för höga bakteriehalter (otjänligt). Inga<br />
uppenbara trender går att se i materialet. Vanligaste<br />
orsaken till höga bakteriehalter är felkonstruerade<br />
brunnar som gör att ytvatten tränger in. I vissa<br />
områden finns även problem med inträngning av<br />
avloppsvatten. Höga nitrathalter är svårare att<br />
åtgärda. Orsaken är ofta förhöjda kvävehalter i<br />
grundvattnet; ett problem som hänger samman med<br />
jordbruk och övergödning.<br />
Miljömål: Grundvatten av god kvalitet, Ingen<br />
övergödning, Giftfri miljö, God bebyggd miljö<br />
Slam<br />
Tungmetaller i slam (mg/kgTS)<br />
gräns<br />
värde<br />
1990 2000 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
Kvicksilver 2,50 1,00 0,52 0,53 0,53 0,30<br />
Kadmium 2,0 2,0 1,1 1,4 1,2 1,2<br />
Bly 100 30 15 10 10 12<br />
Källa: <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
Godkänt slam (%)<br />
2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
100 100 100 100 100<br />
Källa: <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
Återförd fosfor från slam (%)<br />
2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
100 100 100 100 100<br />
Källa: <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
Kvaliteten på det slam som samlas i reningsverken<br />
är en central fråga för att få ett fungerande<br />
kretslopp av näringsämnen. Slammet innehåller<br />
höga halter av bland annat fosfor och borde därför<br />
tillbaka ut på åkrarna, men problemet är att<br />
slammet också innehåller tungmetaller som kan<br />
vara skadliga på sikt. Diskussionen om huruvida<br />
lantbruket ska ta emot slam eller inte pågår.<br />
Gränsvärdena i tabellen ovan anger de halter som<br />
enligt lag måste underskridas för att slammet ska få<br />
användas i jordbruket. I Höör har slammet de<br />
senaste åren utnyttjats för jordtillverkning samt för<br />
övertäckning av gamla deponier.<br />
Miljömål: Giftfri miljö, Ingen övergödning, Ett rikt<br />
odlingslandskap<br />
Avfall<br />
Insamling för återvinning (kg/invånare)<br />
2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
papper 83,2 92,1 86,7 88,7 -<br />
glas 19,5 17,1 18,8 18,2 18,6<br />
metall 1,7 1,3 1,9 1,9 1,9<br />
plast - 2,6 2,9 2,3 2,5<br />
Källa: Merab<br />
Deponerat hushållsavfall (kg/invånare)<br />
1999 2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
- 146 130 146 137 -<br />
Källa: Merab<br />
Mängden insamlat och återvunnet material visar<br />
ingen trend utan tycks snarare pendla kring ett<br />
värde. Även mängden deponerat hushållsavfall<br />
varierar till synes utan trender.<br />
4
Nyckeltalen för återvunnet och deponerat avfall<br />
gäller för Höör, Hörby och Eslöv tillsammans.<br />
Vissa data för <strong>2004</strong> har inte varit möjliga att få<br />
fram i tid.<br />
Miljömål: God bebyggd miljö<br />
KOMMUNEN SOM ORGANISATION<br />
Transportenergi för tjänsteresor<br />
(kWh/årsarbetare)<br />
kWh/åa<br />
1200<br />
1150<br />
1100<br />
1050<br />
1000<br />
950<br />
900<br />
1186<br />
1064<br />
1057<br />
1027<br />
1143<br />
2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong> År<br />
Källa: <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
Den positiva trenden med minskad förbrukning av<br />
bensin för tjänsteresor ser ut att vara bruten. Men<br />
antalet liter förbrukad bensin är egentligen tämligen<br />
konstant över åren. Istället är det antalet årsarbetare<br />
som varierar. Eftersom bensinförbrukningen inte<br />
tycks påverkas av denna variation kan man gissa att<br />
de grupper av anställda som utgör variationen har<br />
arbetsuppgifter som inte innebär särskilt mycket<br />
bilkörning i tjänsten. Förra årets slutsats att<br />
bensinförbrukningen ser ut att minska visar sig<br />
alltså inte vara riktigt sann vid en närmare<br />
granskning<br />
Nyckeltalet grundas på bensinförbrukning och<br />
ersatta resor i personbil, i enlighet med <strong>kommun</strong>förbundets<br />
riktlinjer. Flyg, tåg, buss, diesel och<br />
”resor” i arbetsfordon ingår inte.<br />
Miljömål: Begränsad klimatpåverkan, Frisk luft,<br />
Bara naturlig försurning, God bebyggd miljö<br />
Andel ekologiska livsmedel i <strong>kommun</strong>al<br />
förvaltning (% av värdet)<br />
2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
1 0,03 0,03 3,6 5,9<br />
Källa: <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
Andelen ekologiskt producerade livsmedel har tagit<br />
ännu ett litet kliv framåt. Merparten består av<br />
KRAV-märkt mjölk. I nyckeltalet ingår inte hela<br />
den <strong>kommun</strong>ala förvaltningen utan endast de<br />
verksamheter som sorterar under kostenheten, dvs<br />
främst skola och äldreomsorg.<br />
Miljömål: Ett rikt odlingslandskap, Ingen<br />
övergödning, Giftfri miljö, Grundvatten av god<br />
kvalitet, Levande sjöar och vattendrag, Myllrande<br />
våtmarker, Hav i balans samt levande kust och<br />
skärgård.<br />
Användning av värme i <strong>kommun</strong>ens lokaler<br />
(kWh/m 2 )<br />
2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
106 136 135 148 134<br />
Källa: <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
Användning av el i <strong>kommun</strong>ens lokaler<br />
(kWh/m 2 )<br />
2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
78 76 88 88 85<br />
Källa: <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
Förnybar energi i <strong>kommun</strong>ens lokaler (%)<br />
2000 2001 2002 2003 <strong>2004</strong><br />
23 24 32 30 37<br />
Källa: <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
Andelen förnybar energi fortsätter stiga. Ökningen<br />
år <strong>2004</strong> beror bland annat på att hela 96 procent av<br />
fjärrvärmen bestod av värme från biobränsle, vilket<br />
i sin tur får stort genomslag då över 60 procent av<br />
värmen i <strong>kommun</strong>ens lokaler utgörs av fjärrvärme.<br />
Miljömål: Begränsad klimatpåverkan, Frisk luft,<br />
Bara naturlig försurning, God bebyggd miljö.<br />
5