landskapets karaktär - Kungsbacka kommun
landskapets karaktär - Kungsbacka kommun
landskapets karaktär - Kungsbacka kommun
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
KaraKtär<br />
KungsbacKa<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! !<br />
! ! ! !<br />
! ! !<br />
En bEsKrivning av stadEns<br />
byggnadsKaraKtärEr<br />
! !<br />
! ! ! ! !<br />
! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! !<br />
! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! !<br />
1
2<br />
KaraKtär KungsbacKa<br />
En bEsKrivning av stadEns byggnadsKaraKtärEr<br />
har tagits fram av förvaltningen för Plan & Bygg, <strong>Kungsbacka</strong> <strong>kommun</strong>. Karaktär<br />
<strong>Kungsbacka</strong> har utarbetats på uppdrag av byggnadsnämnden och godkändes 2011-06-09<br />
BN § 156. Inspiration till struktur och layout har hämtats från Stockholms byggnadsordning,<br />
Stockholms stadsbyggnadskontor och Stadens struktur, Malmö stadsbyggnadskontor.<br />
PrOJEKtgruPP:<br />
Erica Folkesson, Hillevi Skoog och Eva Örneblad<br />
Skriften är utarbetad i samråd med en arbetsgrupp på förvaltningen för Plan & Bygg.<br />
tEXt:<br />
Erica Folkesson<br />
LayOut:<br />
Erica Folkesson<br />
FOtO Och iLLustratiOnEr:<br />
Anna von Brömssen s 63, Ulf Celander s 21, Adam Folcker s 6, s 8 nederst, s 9, s 53<br />
överst och s 68 nederst, <strong>kommun</strong>ens fotoarkiv s 12 överst, s 13 och s 14, <strong>Kungsbacka</strong><br />
Bygd att bevara s 11 överst, Anna Rehnberg s 20, s 26, s 57 överst, s 61 alla utom överst,<br />
s 65 och s 67 nederst, Isaac Strandell s 34 överst, s 45 nederst, s 49 nederst, s 54 överst,<br />
s 57 nederst, s 65 och s 67 överst, Suecia Antiqua et Hodierna s 11 nederst, Helena<br />
Thomann s 12 nederst, s 25 och s 27 nederst, alla flygfoton <strong>kommun</strong>ens karttjänst<br />
Kartago. Övriga foton och illustrationer Erica Folkesson.<br />
KartbEarbEtning:<br />
Erica Folkesson<br />
inFOrmatiOn Om KaraKtär KungsbacKa<br />
kan fås via plan.bygg@kungsbacka.se<br />
trycK:<br />
Sandstens Tryckeri AB, Gbg 1108. Galerie Art Silk 130/250 g.
innEhÅLL<br />
INTRODUKTION 5<br />
LANDSKAPETS KARAKTÄR 6<br />
STADENS FRAMVÄXT 10<br />
STADSKARAKTÄRER 22<br />
Den gamla staDskärnan 25<br />
VillastaD 31<br />
FlerbostaDshus 39<br />
raDhus 45<br />
grupphus 49<br />
punkthus 53<br />
Yngre kVartersstaD 57<br />
oFFentliga bYggnaDer i park 61<br />
Företag 67<br />
GATURUM 70<br />
ORDFöRKLARING 74<br />
REGISTER 77<br />
KÄLLOR 78<br />
bILAGA 1 bostaDsområDen på gång 80<br />
3
intrOduKtiOn<br />
<strong>Kungsbacka</strong> är en expansiv <strong>kommun</strong> i en region som växer. Fler vill<br />
bo och arbeta i <strong>kommun</strong>en och näringslivet utvecklas. Kommunens<br />
mål är att centralorten ska växa för att bättre representera <strong>kommun</strong>ens<br />
storlek. Det innebär att <strong>Kungsbacka</strong> stad står inför en stor förnyelse och<br />
utbyggnad. Stadens centrum kommer att användas av allt fler människor<br />
samtidigt som befintliga och nya stadsdelar ska ges möjlighet att vara<br />
levande och mångsidiga. Mitt i tillväxtprocessen ska <strong>Kungsbacka</strong>s rötter<br />
och <strong>karaktär</strong> kännas levande, och identitetsskapande stadsmiljöer ska<br />
behandlas med varsamhet.<br />
Olika tider har olika byggnadssätt, stadsbyggnadsideal och samhällsförändringar<br />
som påverkar utformningen av den byggda miljön. Eftersom<br />
byggnaders och områdens <strong>karaktär</strong>sdrag och kvaliteter är en viktig<br />
utgångspunkt när vi diskuterar förändringar i staden är det betydelsefullt<br />
att känna igen det som är typiskt för <strong>Kungsbacka</strong>. Karaktär <strong>Kungsbacka</strong><br />
tar sin utgångspunkt i stadens naturförutsättningar, historiska framväxt<br />
och stads<strong>karaktär</strong>er samt beskriver värden och kvaliteter att tänka på<br />
vid underhåll, förändring och tillägg i den byggda miljön. Syftet är att<br />
bidra till en gemensam syn på <strong>Kungsbacka</strong> stads värden och fungera som<br />
en inspirationskälla och vägledning när staden förnyas och utvecklas.<br />
Skriften avslutas med gaturum, ordförklaring och register. Som bilaga<br />
längst bak finns en beskrivning av bostadsområden som är på gång och<br />
ännu inte är färdigbyggda.<br />
Karaktär <strong>Kungsbacka</strong> är resultatet av ett direktiv som förvaltningen för<br />
Plan & Bygg fick av byggnadsnämnden 2010. Uppdraget är att ta fram<br />
principer för utbyggnadsområden utpekade i Fördjupad översiktsplan<br />
för <strong>Kungsbacka</strong> stad (FÖP 09). Syftet är att i ett tidigt skede tydliggöra<br />
områdenas gestaltningsförutsättningar. På det viset är Karaktär <strong>Kungsbacka</strong><br />
en konkretisering av FÖP 09:s tankar om hur den byggda miljön<br />
ska utvecklas och bevaras. Skriften är ett rådgivande dokument i samband<br />
med bygglovgivning och upprättande av detaljplaner. Det är först i det<br />
enskilda ärendet som plan- och bygglagens regler prövas juridiskt.<br />
5
Vid kungsbackafjorden<br />
övergår jordbruksmarken till<br />
strandängar. här rinner också<br />
kungsbackaån ut i havet.<br />
6<br />
LandsKaPEts<br />
KaraKtär<br />
Stadens <strong>karaktär</strong> samspelar med och påverkas av den omgivning den<br />
ligger i. Landskapets särdrag beror på naturliga element som topografi,<br />
vattenrum och grönska men också på hur gator och byggnader samspelar<br />
med dessa. Byggnader och anläggningar som broar och gaturum kan<br />
både underordna sig och förstärka <strong>landskapets</strong> <strong>karaktär</strong> och på det viset<br />
bidra till <strong>landskapets</strong> tydlighet och skönhet. De naturliga elementen är<br />
också betydelsefulla för rekreation, artrikedomen i flora och fauna samt<br />
lokalklimatet. Naturens värden i hela <strong>kommun</strong>en behandlas i <strong>Kungsbacka</strong><br />
översiktsplan 2006 (ÖP 06). En mer ingående beskrivning av stadens<br />
grönstruktur finns i grönstrukturplanen som ingår i förarbetet till FÖP<br />
09.<br />
dE starKastE LandsKaPsELEmEntEn<br />
<strong>Kungsbacka</strong> stad är byggd i en lerfylld sprickdal av urberg som går från<br />
Vänern via Götaälvdalen söderut till <strong>Kungsbacka</strong>fjorden. I dalen finns en<br />
rad uppstickande restberg kvar som öar i fjorden och kullar i staden, till<br />
exempel Kollaberget och Signeskulle.
Kollaskogen<br />
Koberg<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
<strong>Kungsbacka</strong>ån<br />
Oskarsberg<br />
! ! !<br />
! ! ! !<br />
! ! !<br />
! !<br />
Skårbybergen<br />
! ! ! ! !<br />
! ! !<br />
Varlaberg<br />
<strong>Kungsbacka</strong>skogen<br />
Kollaberget<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
<strong>Kungsbacka</strong>fjorden<br />
! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! !<br />
! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! !<br />
Tölögården<br />
Signeskulle<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
!<br />
Voxlövberg<br />
± 0<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
Forsbergen<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
Tölöberg<br />
! ! !<br />
! ! !!!!!<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
500 1 000<br />
meter<br />
! ! ! ! ! !<br />
Söderå<br />
Vatten<br />
bergåsar<br />
bergsknallar<br />
Åkrar och ängar<br />
LandsKaPEts KaraKtär
kungsbackaån är ett fint<br />
rekreationsstråk som binder<br />
ihop staden från norr till söder.<br />
bergsknallar och parker sticker<br />
upp som gröna öar i bebyggelsen.<br />
8<br />
ÅrummEt Och FJOrdEn<br />
<strong>Kungsbacka</strong> stad delas av två åar, <strong>Kungsbacka</strong>ån och Söderå, som förenas<br />
i södra delen av den gamla stadskärnan innan de rinner ut i <strong>Kungsbacka</strong>fjorden.<br />
Åarna delar staden i tre delar: väster om <strong>Kungsbacka</strong>ån, öster om<br />
Söderå och mellan åarna. <strong>Kungsbacka</strong>ån är den största och mest centrala<br />
av åarna och binder ihop staden från norr till söder. <strong>Kungsbacka</strong>fjorden<br />
och havet gör sig, något avlägset, påmint i söder. Det stora antalet båtar i<br />
<strong>Kungsbacka</strong>ån vittnar också om ett större vatten i närheten.<br />
bErgsKnaLLar<br />
Flera höjder sticker upp ur det bebyggda landskapet: kullen vid<br />
Tölögården, Signeskulle, Tölöberg, Kollaberget, Kollaskogen och Koberg.<br />
Höjderna utgör en stor del av stadens horisontlinje och fungerar även<br />
som gräns mellan olika områden. Höjderna är ofta klädda av löv- och<br />
barrträd och har olika integrering i stadsrummet. Vissa höjder har tät<br />
växtlighet och är svårtillgängliga medan andra har gångstigar och<br />
används som lekplats. Bebyggelsen ligger ofta runt kanten av höjderna,<br />
med undantag av Tölöbergs vattentorn samt Kobergs bostadshus som<br />
ligger på topparna.
ErgÅsar<br />
De fyra bergåsarna som omger <strong>Kungsbacka</strong> stad: Skårbybergen, Voxlövberg,<br />
Forsbergen och Varlaberg/<strong>Kungsbacka</strong>skogen/Oskarsberg formar<br />
staden i nordsydlig riktning och präglar stadens siluett. Åsarna består av<br />
barr- och blandskog och används till rekreation, bland annat på anlagda<br />
motionsspår. Flera av de stora vägarna till staden går över eller mellan<br />
någon av bergåsarna vilket ger <strong>karaktär</strong>istiska entréer.<br />
ÅKrar Och ängar<br />
Dalen har präglats av människans verksamheter i form av jordbruk och<br />
bebyggelse. Staden har allteftersom den växt tagit över tidigare åker- och<br />
ängsmark. I norr, öster och söder övergår bebyggelsen i öppna åkrar<br />
och ängar vilket gör att staden fortfarande känns agrar i sina utkanter.<br />
<strong>Kungsbacka</strong> är en <strong>kommun</strong> med många hästar och staden omges av flera<br />
hästgårdar.<br />
bergåsarna bildar siluett och<br />
ger bebyggelsen ett stöd i<br />
landskapet.<br />
9
10<br />
stadEns FramväXt<br />
Hur staden har använts och byggts ut i ett historiskt perspektiv är synligt<br />
även i den struktur som vi lever i idag. Stadsväven, med framförallt gator<br />
och ägogränser, är seg och motståndskraftig mot förändringar och kan<br />
ibland vara intakt över många hundra år. Det senaste århundradets stora<br />
urbanisering med en befolkningsström från landsbygd till stad är i stort<br />
sett avslutad men <strong>Kungsbacka</strong>s läge i den expansiva Göteborgsregionen<br />
gör att staden kommer fortsätta växa. Det ställer krav på att förvalta den<br />
befintliga stadsbygden och anpassa den för nya krav och behov. Samtidigt<br />
ska <strong>Kungsbacka</strong> bygga nytt för att möta bebyggelsetrycket och få en<br />
ökad stadsmässighet. För att inte tappa stadens identitet när det byggs<br />
om, kompletteras och förnyas är det viktigt med kunskap om den byggda<br />
miljön och hur den vuxit fram.<br />
Här beskrivs hur staden använts och vuxit med fokus på utvecklingen<br />
under 1900-talet. De olika utbyggnadsepokerna är beroende av trender,<br />
tekniska utvecklingar och <strong>kommun</strong>ikationer, bland annat har järnväg,<br />
motorväg och pendeltåg påverkat stadens expansion. Mer information<br />
om stadens historia finns i Fördjupad översikt för <strong>Kungsbacka</strong> tätort från<br />
1994 (FÖP 94), ÖP 06, FÖP 09 och i olika arkitekturprogram framtagna<br />
av <strong>kommun</strong>en.<br />
tidiga bOsättningar 12000 F.Kr-1000 E.Kr<br />
För cirka 12 000 år sedan blev norra Halland fritt från den senaste<br />
inlandsisen. Avsmältningen från isarna skapade ett högre vattenstånd<br />
än dagens och kustlinjen var längre inåt land. Eftersom <strong>Kungsbacka</strong> är<br />
ett kulturlandskap som varit bebott sedan stenåldern påträffas ofta tidiga<br />
lämningar av människor längs med de dåtida kustlinjerna. I <strong>Kungsbacka</strong><br />
stad finns fynd från stenåldern, bronsåldern och järnåldern längs med<br />
bergåsarna som omger staden, till exempel runt Tölö kyrka och Varlaberg.<br />
Från att ha haft en ekonomi som mest bestått av jakt och samlande<br />
övergick försörjningen alltmer till jordbruk under den senare delen av<br />
perioden.
mEdELtida stad 1400-taLEt-1846<br />
Staden Koningsbakkae var en dansk gränshandelsplats under medeltiden,<br />
lämpligt placerad ur <strong>kommun</strong>ikationssynpunkt vid vatten och<br />
längs med den nord-sydliga kusthuvudvägen (Göteborgs- och Varbergsvägen).<br />
<strong>Kungsbacka</strong> har alltid varit präglat av handel och hantverk.<br />
Staden har haft stadsprivilegier sedan den 17 februari 1582 men troligen<br />
hade platsen stadsliknande funktioner redan på tidigt 1400-tal. Tidiga<br />
inkomstkällor för stadens borgare var saltutvinning på Läsö, sjöfart till<br />
Jylland och Sverige, handel med inlandet samt jordbruk på stadens åkrar<br />
och ängar i norr och väster.<br />
När Halland blev svenskt 1645 minskade <strong>Kungsbacka</strong>s betydelse. <strong>Kungsbacka</strong>ån<br />
växte igen och det blev svårare för staden att bedriva sjöfart.<br />
Samtidigt sög närbelägna Göteborg upp såväl befolkning som näringsliv<br />
och <strong>Kungsbacka</strong> var länge en fattig bygd med begränsad tillväxt. Fram<br />
till den förödande branden 1846, då staden i stort sett jämnades med<br />
marken, hade <strong>Kungsbacka</strong> en medeltida <strong>karaktär</strong> med låga hus, tät<br />
bebyggelse och oregelbundna kvarter. Från tiden före branden återstår<br />
idag bara två byggnader: Röda stugan och Borgmästarbostaden.<br />
kungsbacka<br />
e6<br />
landskaps- och<br />
riksgräns före 1645<br />
Dagens <strong>kommun</strong>gräns<br />
nord-sydliga<br />
kusthuvudvägen<br />
kungsbacka år 1713; en liten<br />
stad omgiven av jordbruksmark.<br />
kopparstick ur erik<br />
Dahlbergs Suecia Antiqua et<br />
Hodierna.<br />
11
Den nya rutnätsstaden byggdes<br />
med trähus. till en början<br />
byggdes husen i en våning men<br />
växte med tiden till två- och<br />
trevåningshus. bilden är tagen<br />
i hörnet kyrkogatan/södra<br />
torggatan och visar kyrkan och<br />
kyrkskolan.<br />
Den nya rutnätsplanen med<br />
den gamla medeltida planen i<br />
bakgrunden.<br />
12<br />
1800-taLEts KvartErsstad 1846-1899<br />
Efter branden ritades en ny stad enligt tidens norm av lantmätare IS<br />
Wallmark. 1800-talets kvartersstad byggdes med räta vinklar, fondmotiv<br />
och breda gator för brandsäkerhetens skull. Dåliga grundförhållanden<br />
gjorde det omöjligt med stenhus och istället byggdes en trästad med<br />
envåningshus. Torget fyllde en viktig funktion i handels- och hantverksstaden<br />
<strong>Kungsbacka</strong> och gjordes därför extra stort.
Trots handeln var <strong>Kungsbacka</strong> ändå en agrar köpstad där ekonomin<br />
drygades ut med jordbruk. Djur hölls inne i staden fram till sekelskiftet<br />
1900 och omgivande bondgårdars åkrar och ängar angränsade till stadsgränsen.<br />
1863 började <strong>Kungsbacka</strong>skogen växa upp på stadens ljungbeväxta<br />
utmarker. Planteringen av träd var främst till för försäljning men<br />
snart blev skogen och alléerna som ledde dit ett omtyckt utflyktsmål för<br />
stadens invånare.<br />
Riksvägen mellan Göteborg och Varberg byggdes 1844 och gick rakt<br />
igenom den gamla stadskärnan, över torget och söderut mot Inlag. När<br />
järnvägen kom 1888 ökade handeln och <strong>Kungsbacka</strong> blev till en sluss för<br />
badgäster till kusten. Badgästerna promenerade genom staden innan de<br />
reste vidare med båt från Hamntorget. Vid Hamntorget lastade också<br />
segelskutor säd och virke sedan <strong>Kungsbacka</strong>ån muddrats. År 1850 bodde<br />
560 personer i <strong>Kungsbacka</strong>, huvudsakligen i den gamla stadskärnan.<br />
Staden växte sedan till att ha 900 invånare vid sekelskiftet.<br />
hamntorget i början av 1900talet.<br />
13
albert lilienbergs stadsplan<br />
från 1912. De nya kvarteren i<br />
norra förstaden och östra villastaden<br />
är märkta orange och<br />
gult. lilienberg var inspirerad<br />
av engelska trädgårdsstäder<br />
med svängda gaturum, alléer<br />
och platsbildningar.<br />
14<br />
tidiga viLLaOmrÅdEn 1900-1949<br />
I början av 1900-talet expanderade staden och nya stora påkostade<br />
sekelskiftesvillor uppfördes i Norra förstaden, norr om den gamla stadskärnan.<br />
Fram till 1912 uppfördes bebyggelsen utspritt och utan plan men<br />
därefter ansågs det nödvändigt med en reglering. Göteborgs förste stadsbyggnadsingenjör<br />
Albert Lilienberg ritade den tidigaste stadsplanen som<br />
främst innehöll villabebyggelse inspirerad av engelska trädgårdsstäder,<br />
men även badhus med tillhörande park och några industritomter längs<br />
med järnvägen.<br />
Norr om den gamla stadskärnan fanns och planerades flera offentliga<br />
byggnader. Från sent 1800-tal låg stadens sjukstuga mellan <strong>Kungsbacka</strong>ån<br />
och järnvägsstationen innan den omkring 1940 fick en ny<br />
byggnad vid Tölöberg. I närområdet låg också stadens badhus, tandklinik<br />
och från 1935 <strong>Kungsbacka</strong> stadshus med bibliotek. Sommaren 1936<br />
invigdes Tingbergsvallen väster om <strong>Kungsbacka</strong>ån som fortfarande är<br />
<strong>kommun</strong>ens största friidrottsarena.<br />
<strong>Kungsbacka</strong>s <strong>karaktär</strong> av agrar köpstad tog slut på det sena 1920-talet då<br />
många av stadens ladugårdsbyggnader hade byggts om till bilverkstäder<br />
eller lagerlokaler. En del av dem hade också fått ge vika för ny bebyggelse<br />
med bostäder och butiker. <strong>Kungsbacka</strong> fördubblade samtidigt sin<br />
befolkning till att 1930 ha 2 000 invånare. Fortfarande bodde praktiskt<br />
taget alla i den gamla stadskärnan.<br />
På 1930-talet växte staden med egnahemshus vid Järnvägsgatan och<br />
med flerfamiljsvillor norr om Västra villastaden. Mellan 1930 och 1950<br />
bebyggdes Västra villastaden, till en början längs med Sjöallén och<br />
Skogsallén. Individuellt utformade villor placerades efter funktionalistiska<br />
planideal med rymd, ljus och luft i kombination med naturkänsla<br />
som grund.
Tingbergsvallen<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! !<br />
! ! ! !<br />
! ! ! ! !<br />
Norra förstaden<br />
! ! !<br />
<strong>Kungsbacka</strong>skogen<br />
Västra villastaden<br />
! !<br />
! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
Hamntorget<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
<strong>Kungsbacka</strong>ån<br />
! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
Göteborgsvägen<br />
Stadshuset<br />
± 0<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
Järnvägsgatan<br />
Järnvägsstationen<br />
östra villastaden<br />
Varbergsvägen<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! !<br />
! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
500 1 000<br />
meter<br />
! ! ! ! ! !<br />
-1899<br />
1900-1949<br />
stadEns FramväXt
Det gamla Domusvaruhuset<br />
vid stortorget inhyser numera<br />
biograf och café.<br />
16<br />
FunKtiOnaLismEn 1950-taLEt<br />
<strong>Kungsbacka</strong> stad behöll sin småborgerliga prägel utan större industriinslag<br />
fram till 1950-talet. Kommunen började ändra <strong>karaktär</strong>, en<br />
del industrier etablerade sig och inflyttningen ökade. Områden med<br />
små radhus, villor och flerbostadshus i funktionalistisk stil byggdes på<br />
Tingberget och i Gårdskulla. Staden växte längs med Kungsgatan som<br />
var en viktig länk mellan väg 158 och Varbergsvägen. Inflyttningen ökade<br />
och staden hade cirka 4 500 invånare i slutet av 1950-talet.<br />
bEFOLKningsbOOm Och<br />
KOmmunsammansLagning 1960-1979<br />
Under 1960- och 70-talet byggdes flera stora sammanhängande bostadsområden<br />
för att möta den växande befolkningen, såväl villaområden som<br />
flerbostadshusområden. Tidens låneregler och byggnormer gjorde att<br />
utformningen kom att styras av produktionens krav, med stora likformiga<br />
områden och hus som följd. Den växande biltrafiken fick ett allt<br />
större utrymme i planeringen med breda vägar och stora parkeringsytor.<br />
Samtidigt byggdes E6:an ut till motorvägsstandard i början av 1970-talet<br />
vilket möjliggjorde snabb bilpendling till Göteborg och Varberg.<br />
Till skillnad från många andra svenska städer genomgick <strong>Kungsbacka</strong>s<br />
gamla stadskärna en förhållandevis begränsad sanering på 1960-talet,<br />
där gamla hus revs för att ge plats för nya och moderna. Däremot har<br />
flera byggnader i den gamla stadskärnan bytts ut i omgångar efter det.<br />
Exempel på byggnader uppförda efter rivningar på 60-talet är före detta<br />
Domusvaruhuset vid Stortorget och det gamla Posthuset på Västergatan.<br />
Kungsmässan som tidigare inrymt både textilfabrik och båtmässa gjordes<br />
1973 om till ett köpcentrum och gav staden ett nytt sätt att handla -<br />
i galleria. Samtidigt planlades Inlags växande industriområde söder<br />
om den gamla stadskärnan samt Varla och Hede industriområde norr<br />
därom.
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
borgås<br />
industriområde<br />
Varla<br />
industriområde<br />
158<br />
Tingberget<br />
! ! !<br />
E6<br />
Varla<br />
! ! ! !<br />
! ! !<br />
! !<br />
! ! ! ! !<br />
! ! !<br />
Kungsmässan<br />
Kungsgatan<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
Aranäsgymnasiet<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
Inlag<br />
! ! ! ! !<br />
! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
Hede by<br />
! ! ! ! ! ! !<br />
Gårdskulla<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
Hede<br />
industriområde<br />
± 0<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
Fors<br />
Hålabäck<br />
Hammerö<br />
Varbergsvägen<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! !<br />
! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
-1899<br />
1900-1949<br />
1950-1959<br />
1960-1979<br />
stadEns FramväXt<br />
500 1 000<br />
meter<br />
! ! ! ! ! !
kungsbackapendeln transporterar<br />
23 000 personer varje dag.<br />
resan mellan kungsbacka och<br />
göteborg tar 25 minuter med 6<br />
stopp på vägen.<br />
18<br />
År 1974 slogs <strong>Kungsbacka</strong> <strong>kommun</strong> ihop med omgivande krans<strong>kommun</strong>er<br />
vilket ledde till att <strong>Kungsbacka</strong> stad blev centralort för en större<br />
befolkning och ett större landområde än tidigare. Hede by norr om<br />
centralorten blev samtidigt en del av <strong>Kungsbacka</strong> stad. Befolkningen<br />
ökade markant under denna period och staden hade cirka 9 500 invånare<br />
vid slutet av 1970-talet.<br />
PEndELtÅg Och gruPPhusbEbyggELsE 1980-1999<br />
I och med motorvägens utbyggnad på 70-talet och pendeltåget 1992<br />
ökade <strong>Kungsbacka</strong>s betydelse som en förort till Göteborg. Efter<br />
<strong>kommun</strong>sammanslagningen förtätades staden i ”luckorna” som ett led i<br />
att bygga ihop <strong>Kungsbacka</strong> och Hede. Som en reaktion på det storskaliga<br />
byggandet under tidigare period uppfördes den nya bebyggelsen i<br />
småskaliga kvarter med en blandning av hus och bostadsformer. Exempel<br />
från den här tiden är bland annat Kolla, Apotekarängen och Bäckmans<br />
gård i Varla.
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
Varla<br />
Varlaplatån<br />
! ! !<br />
! ! ! !<br />
! ! ! ! !<br />
bäckmans gård<br />
Smekalles äng<br />
! ! !<br />
! !<br />
! ! !<br />
borgås<br />
industriområde<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
Kolla<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! !<br />
! ! ! !<br />
britta-Lena<br />
! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
! ! ! ! ! ! !<br />
Tölö villastad<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
Tölö ängar<br />
± 0<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
Apotekarängen<br />
Resecentrum<br />
Aranäs stadsdel<br />
Aranäsgymnasiet<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
Fors<br />
! ! !<br />
! ! ! ! ! ! !<br />
-1899<br />
1900-1949<br />
1950-1959<br />
1960-1979<br />
1980-1999<br />
2000-2011<br />
stadEns FramväXt<br />
! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !<br />
500 1 000<br />
meter<br />
! ! ! ! ! !
aranäsgymnasiets ombyggnad<br />
blev klar 2006 och byggnaden<br />
blev samma år kasper salinpristagare.<br />
kasper salin-priset<br />
delas ut av sveriges arkitekter<br />
och är sveriges mest prestigefyllda<br />
arkitekturpris.<br />
Det nya resecentrumet vid<br />
järnvägstationen vann<br />
kungsbacka arkitekturpris<br />
2004.<br />
20<br />
I FÖP 94 beskrivs en avgränsning av centrum som Innerstaden, Mellancentrum,<br />
Kungsmässan och Centrum Syd vilket i stort sett kan utläsas<br />
som ”staden mellan gymnasieskolorna”. Ett annat handelsområde som<br />
växte fram var Borgås industriområde som var planlagt för verksamheter<br />
och kontor där en storskalig handel etablerades i ett utmärkt läge<br />
för bil<strong>kommun</strong>ikation. År 1994 hade <strong>Kungsbacka</strong> stad knappt 15 000<br />
invånare.<br />
bygga stad igEn 2000-2011<br />
När <strong>Kungsbacka</strong> gjorde en ny översiktsplan 2006 låg fokus på att staden<br />
skulle växa till att bättre motsvara en <strong>kommun</strong> av sin storlek genom förtätning,<br />
nyexploatering och omvandling av redan bebyggd mark. Även Vision<br />
för <strong>Kungsbacka</strong> från 2005, som var en del av förarbetet till ÖP 06, före-<br />
språkade att <strong>Kungsbacka</strong> stad skulle växa och att ny bebyggelse ska vara<br />
tät, stadslik och högre än tidigare.<br />
Nya områden byggda under denna period är såväl småskaliga Tölö ängar<br />
och Smekalles äng som ett par punkthusområden. I Aranäs stadsdel<br />
byggdes en ny kvartersstad i större och högre skala och närbelägna<br />
Aranäsgymnasiet förnyades och byggdes till med en teater. Kollektiva<br />
transporter är i fokus i visionen och järnvägsstationen byggdes till och<br />
blev ett nytt resecentrum. <strong>Kungsbacka</strong> <strong>kommun</strong> utmärkte sig som en<br />
av landets mest expansiva och i slutet på perioden bodde cirka 18 600<br />
personer i staden.