Brännpunkt Irak 2 - IrakSolidaritet
Brännpunkt Irak 2 - IrakSolidaritet
Brännpunkt Irak 2 - IrakSolidaritet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
stadsområden, nya affärer öppnas och<br />
stadens huvudgator åter asfalterats”, som<br />
i uppsvingets Grozny. Det är möjligt, men<br />
tveksamt, med tanke på den sannolika<br />
konsekvensen av skapandet av krigsherrearméer<br />
som kan vara frön till än mer<br />
omfattande sekteristiskt våld, som bidrar<br />
till aggressionens ”sammanlagda ondska”.<br />
<strong>Irak</strong>ier är inte ensamma om att tro att<br />
nationell försoning är möjlig. En kanadensisk<br />
enkät fann att afghaner är hoppfulla<br />
om framtiden och är för närvaron av<br />
kanadensiska och andra utländska trupper<br />
– de ”goda nyheter” som fick rubriker.<br />
Den finstilta texten antyder några förbehåll.<br />
Bara 20 procent ”tror att talibanerna<br />
kommer att få övertaget när de utländska<br />
trupperna ger sig av”. Tre fjärdedelar<br />
stödjer förhandlingar mellan den USAstödda<br />
Karzairegeringen och talibanerna<br />
och över hälften är för en koalitionsregering.<br />
Den stora majoriteten är därför starkt<br />
oenig med den USA-kanadensiska inställningen<br />
och tror att fred är möjlig om man<br />
övergår till fredliga medel. Fastän frågan<br />
inte ställdes i enkäten, tycks det rimligt att<br />
förmoda att den utländska närvaron gillas<br />
för bistånd och återuppbyggnad.<br />
Det finns naturligtvis många frågor<br />
kring enkäter i länder under utländsk<br />
militär ockupation, särskilt på platser som<br />
södra Afghanistan. Men resultaten av de<br />
irakiska och afghanska studierna överensstämmer<br />
med tidigare sådana och bör inte<br />
avfärdas.<br />
Enkäter nyligen i Pakistan innebär<br />
också ”goda nyheter” för<br />
Washington. Hela fem procent<br />
är för att man låter utländska<br />
trupper från USA eller andra länder gå in<br />
i Pakistan ”för att förfölja eller tillfångata<br />
Al Qaida-stridsmän”. Nio procent är för<br />
att man ska låta USA-styrkor ”förfölja och<br />
ta till fånga talibanska upprorsmän som<br />
har tagit sig över gränsen från Afghanistan”.<br />
Nästan hälften är för att man ska låta<br />
pakistanska soldater göra det. Och bara<br />
lite mer än 80 procent ser USA:s militära<br />
närvaro i Asien och Afghanistan som ett<br />
hot mot Pakistan, medan en överväldigande<br />
majoritet tror att USA försöker skada<br />
den islamska världen. Den goda nyheten<br />
är att dessa resultat anses som en avsevärd<br />
förbättring jämfört med oktober 2001, då<br />
en Newsweek-enkät fann att ”åttiotre procent<br />
av de tillfrågade pakistanierna sade<br />
att de höll på talibanerna medan bara tre<br />
procent uttryckte stöd för USA” och över<br />
80 procent beskrev Osama bin Laden som<br />
en gerillakämpe och sex procent som en<br />
terrorist.<br />
I strömmen av goda nyheter från olika<br />
delar av regionen finns det nu mycket uppriktig<br />
debatt bland politiska kandidater,<br />
företrädare för administrationen och kommentatorer<br />
beträffande olika möjligheter<br />
för USA i <strong>Irak</strong>. En röst saknas ständigt:<br />
irakiernas. Deras ”gemensamma uppfattningar”<br />
är välkända, liksom tidigare.<br />
Men de kan inte tillåtas välja sin egen väg<br />
mer än små barn. Bara erövrarna har den<br />
rätten.<br />
Kanske det också här finns något att<br />
lära om ”civilisationernas konflikt”.<br />
noaM choMsky, counter point<br />
© 2008 noaM choMsky (distributed<br />
by new york tiMesyndicate)<br />
översättning: christer lundgren<br />
70<br />
procent av irakierna anser att<br />
USA:s truppförstärkningar i<br />
Bagdad och omgivande provinser<br />
det senaste halvåret har försämrat<br />
säkerheten. 18 procent tycker att den<br />
förbättrats.<br />
68<br />
procent i övriga <strong>Irak</strong> anser<br />
att truppökningen försämrat<br />
säkerheten och tolv procent att<br />
den förbättrats.<br />
58<br />
procent har inget förtroende<br />
alls för ockupationsstyrkorna,<br />
27 procent har litet förtroende,<br />
medan 15 procent har mycket eller ganska<br />
mycket förtroende för dem.<br />
53<br />
procent av irakier säger att de<br />
är starkt emot ockupationsstyrkornas<br />
närvaro, 26 procent<br />
är lite emot. Endast fem procent är starka<br />
förespråkare av den utländska truppnärvaron,<br />
16 procent är lite för.<br />
47<br />
procent säger att trupperna<br />
genast ska lämna (i mätningen<br />
i februari i år var siffran 35<br />
procent). 34 procent vill att de ska stanna<br />
tills säkerheten återställts.<br />
57<br />
procent av alla irakier anser<br />
att attacker mot koalitionsstyrkorna<br />
är acceptabla. Skillnaden<br />
mellan folkgrupperna är stor. Av<br />
sunniterna svarar 93 procent ja. Motsvarande<br />
siffror för shiiter och kurder är 50<br />
respektive fem procent.<br />
38<br />
procent säger på frågan om<br />
den USA-stödda irakiska regeringens<br />
arbete att de gör ett<br />
väldigt dåligt jobb, 27 procent ett ganska<br />
dåligt jobb, medan 34 procent är mycket<br />
eller ganska nöjda. Det är ett stort tapp<br />
jämfört med 2005.<br />
62<br />
procent svarar på frågan om<br />
det framtida <strong>Irak</strong> att de vill<br />
behålla ett enat land med centralregering<br />
i Bagdad. 28 procent önskar<br />
en federal stat med regionalt självstyre.<br />
Nio procent vill dela <strong>Irak</strong> i självständiga<br />
stater.<br />
Källa: Brittiska BBC och ABC news samt japanska<br />
NHK genomförde i augusti en omfattande<br />
opinionsundersökning i <strong>Irak</strong>. Över 2.000 irakier<br />
från 450 bostadsområden i landets arton provinser<br />
intervjuades. Även om frågor och svarsalternativ<br />
kan diskuteras, liksom svårigheterna att fritt<br />
uttrycka sin uppfattning under ockupationen, ger<br />
undersökningen en intressant inblick i opinionen<br />
i <strong>Irak</strong>. Särskilt som en jämförelse med tidigare<br />
undersökningar visar att missnöjet med ockupationen<br />
ökar.<br />
<strong>Brännpunkt</strong> <strong>Irak</strong>