Kvalitetsredovisning 2008 - Södertälje kommun
Kvalitetsredovisning 2008 - Södertälje kommun
Kvalitetsredovisning 2008 - Södertälje kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
´<br />
KVALITETSREDOVISNING <strong>2008</strong><br />
och<br />
Arbetsplan 2009<br />
samlat dokument<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
Ansvarig chef: Thomas Eckerwall<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
1(29)
INNEHÅLLSFÖRTECKNING<br />
Inledning 3<br />
Händelser och aktiviteter 4<br />
Resurser och organisation 6<br />
Rutiner/system i kvalitetsarbetet samt delaktigheten i arbetet med analys och texter av pedagoger,<br />
övrig personal, föräldrar och barn/elev<br />
Likabehandlingsplanen<br />
Resultat, analys och nuläge 8<br />
Språkutveckling 10<br />
Natur och teknik 13<br />
Hälsa 16<br />
Demokrati 18<br />
SWOT-analys 19<br />
Verksamhetsidé 19<br />
Värdegrund 21<br />
Vision 22<br />
Utvecklingsområden 22<br />
Kvalitetsmål 23<br />
Budget 24<br />
Uppföljning 25<br />
Dialog och uppföljning av hela arbetsplanen 26<br />
Överenskommelse 27<br />
Bilagor<br />
Värdegrundsdeklaration 29<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
1(29)
Inledning<br />
Ronna är ett område med många barn och likaledes många förskolor. Ronna – en del i<br />
mångfaldens Sverige – här finns Per, George och Samira med bakgrund från olika länder.<br />
Olikheterna och traditionerna är många i detta område som expanderade framför allt under<br />
1970-talet. Många lägenheter stod tomma vilket föranledde att <strong>Södertälje</strong> och Ronna hade<br />
möjligheten och förmånen att ta emot människor med olika nationaliteter.<br />
Mitt i denna språkrika stadsdel finns Ronna förskolor, som består av förskolorna Björken,<br />
Grindstugan, Lärkan, Odalen och Urberget. Vi strävar efter att bejaka olikheten och att vi lär<br />
av varandra. På våra förskolor är vi interkulturella – vi vill se förändringar som något nytt och<br />
som behandlas med respekt.<br />
Vi tror på det mångkulturella i vår verksamhet där viktiga ingredienser är att bejaka olikheten,<br />
hur vi blir något tillsammans, beroende på vad och vem vi möter. Detta får ske i en miljö där<br />
det erbjuds material som inspirerar bl a till att bygga och konstruera. Det är betydelsefullt att<br />
barnen får inspirationen i lokaler som är öppna och som inbjuder till kreativa möten. Miljön<br />
ser vi som ”den tredje pedagogen”, att miljön fungerar som en extra pedagog. Barnen finns i<br />
mindre grupper och miljön som barnen vistas i är organiserad med olika små rum/vrår i det<br />
stora rummet. Barnens intressen och nyfikenhet väcks utifrån de olika innehållen som finns i<br />
de olika rummen. I vårt sätt att tänka hur barn lär sig utgår vi ifrån Vygotskijs teorier. Vi blir<br />
och lär oss tillsammans med andra, ”en fiffig kompis”, som man ser och lär av.<br />
”Vi ska stärka delaktigheten och tilltron<br />
till den egna förmågan. . .<br />
oavsett bakgrund” Lpfö - 98<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
”Miljön skall vara öppen,<br />
innehållsrik och inbjudande”<br />
Lpfö – 98<br />
1(29)
Händelser och aktiviteter<br />
Värdegrundsarbete<br />
En demokratisk värdegrund kan aldrig tvingas fram, den måste få ta plats i alla för att de vill<br />
ta ansvar för demokratiska värden. Därför har Ronna förskolor lagt ner stort arbete på att få<br />
alla pedagoger delaktiga och aktiva i vårt värdegrundsarbete under läsåret <strong>2008</strong>.<br />
Vi startade upp vårens planeringsdag med att gå igenom vår arbetsplan. Hur vi pedagoger ska<br />
bemöta barn, föräldrar och varandra för att nå upp till våra mål.<br />
Utifrån kvalitetsredovisningen förra året så fanns det en viss avsaknad av enhetens tankar och<br />
arbete om värdegrunden. Detta föranledde att vi på ett mer medvetet sätt startade en resa med<br />
utgångspunkt från värdegrunden. Starten skedde med ledningsgruppen på Farsta gård i juni.<br />
Ledningsgruppen tittade i läroplanen, artiklar från Reggio Emilia institutet och i en bok från<br />
skolverket. 1 Vi läste särskilt i läroplanen, dels med tanke på att där finns kapitel om<br />
värdegrunden, men också i syftet att vi ville belysa läroplanen starkare i vårt arbete.<br />
Värdegrundsfrågor har också varit i fokus på våra personalkonferenser. Eftersom vi för<br />
viktiga diskussioner på våra personalkonferenser och vi har känt att tiden inte riktigt räcker<br />
till har vi utökat tiden från två timmar till tre. Ledningsgruppen beslutade att vi ska arbeta<br />
med vad olika värdeord betyder för var och en och göra dem till ett gemensamt värde. Inför<br />
höstens planeringsdag som genomfördes på Bommersvik fick alla pedagoger möjlighet att<br />
läsa samma litteratur som ledningsgruppen. Planeringsdagen blev en succé. Vi tog till vara på<br />
våra egna kompetenser och alla deltog och var aktiva. Pedagoger berättade, sjöng, diskuterade<br />
och gjorde rollspelspel utifrån vår vardag med värdegrunden i fokus. Vi har också arbetat med<br />
<strong>kommun</strong>ens värdegrundsmaterial under hösten som bekräftat att vi är på rätt väg. Mycket var<br />
påbörjat och värdegrundsmaterialet gav oss fler infallsvinklar. Vi ser idag med nya<br />
”glasögon” och gör ständigt nya upptäckter i barnens sätt att vara med varandra i ett<br />
värdeperspektiv.<br />
Lärkan<br />
Under <strong>2008</strong> blev vår nya förskola Lärkan i Karlhov färdigbyggd. De flyttade in i maj och vi<br />
håller på att fylla upp till 80 barn. Förskolan är byggd med stora ljusa lokaler och öppna ytor.<br />
Fortbildning och utbildningar<br />
Vi tycker att det är viktigt att ta vara på den kompetens vi själva har i vår organisation. Vi har<br />
därför fortsatt med våra egna nätverk. I nätverken har vi arbetat med dokumentationer och<br />
värdefrågor som vi hämtat ifrån vår egen verksamhet. I nätverken framkom att några<br />
pedagoger inte hade tillräcklig datavana för att kunna göra dokumentationer. Vi skapade<br />
därför en egen utbildning för dem som leddes av en av våra IT-kompetenta pedagoger.<br />
Utbildningen blev mycket uppskattad.<br />
Flera pedagoger deltar i Nyckelpedagogernas nätverk. Där träffas pedagoger från hela<br />
<strong>kommun</strong>en för att utbyta erfarenheter.<br />
1<br />
Utdrag ur Ständigt alltid, läroverket sid 39 (KG Hammar); artikel ur Modern barndom Den applåderade<br />
värdegrunden (H Göthson) och Läroplanen för förskolan<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
1(29)
Ledningen har varit på utbildning anordnad av <strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong> både gemensamt och<br />
individuellt.<br />
Vår rektor deltog på resan till Reggio Emilia och kom tillbaka med många nya upplevelser<br />
och nya tankar. Vår biträdande rektor har varit på en kurs ledd av Leif Strandberg för att ta del<br />
av hans tankar och idéer. Detta ledde till att hela organisationen har bokat in en föreläsning<br />
under våren med Leif Strandberg. Tre av våra pedagoger avslutade under våren<br />
pedagogistautbildningen i Reggio Emilia institutets regi. Under våren deltog flera pedagoger i<br />
öppna föreläsningar i samband med pedgogistautbildningen.<br />
Under hösten så avslutade en av pedagogerna sin utbildning i utomhusdidaktik på<br />
lärarhögskolan. Tre pedagoger utbildar sig till lärare med inriktning mot de yngre åren.<br />
Bussen<br />
Vår organisation har sedan i somras haft tillgång till en buss som vi har delat med Brunnsängs<br />
förskolor. Förskolebussen ska ha plats för 20 barn och tre pedagoger och vara knuten till en<br />
av förskolorna i Ronna. Rekrytering på går just nu och en busschaufför är redan anställd.<br />
Under sommar och höst har vi kunnat använda bussen som utflyktsbuss. Något som har varit<br />
mycket uppskattat av både barn och pedagoger. Vi har kunnat åka på utflykt till platser där vi<br />
har fått inspiration till vårt vattentema. Vi har bland annat besökt Tullgarns park med dammar<br />
och vattentrappor 2 , fjärilshuset i Hagaparken och åkt färjan vid Skanssundet. Naturskolan har<br />
varit en viktig samarbetspartner.<br />
Ansvarsområden<br />
På alla förskolor har det utsetts pedagoger som är ansvariga för språk, matematik, hälsa och<br />
trafik. De inspirerar till att nytt material och nya tankar utvecklas i vår organisation. De träffas<br />
regelbundet för att diskutera olika frågor i ämnena. Vår förhoppning är att detta ska ge vår<br />
organisation en gemensam utveckling och grund.<br />
Utvärdering av vår verksamhet<br />
Eftersom kontinuerlig utvärdering av vår verksamhet är viktig för vår utveckling beslutade<br />
ledningsgruppen att utforma ett material som skulle göra det enklare för pedagogerna att<br />
utvärdera sin egen verksamhet utifrån de olika målområdena. Delmålsutvärderingar sker tre<br />
gånger under vårterminen och två gånger under höstterminen för att slutligen sammanställas i<br />
kvalitetsredovisningen. Det första materialet har reviderats under året och vi ska fortsätta detta<br />
arbete under kommande läsår.<br />
Förskolemiljön<br />
Både inne- och utemiljön har varit i fokus på våra förskolor. Miljön är den tredje pedagogen<br />
som ständigt måste ses över utifrån barnens intressen och behov. Vi har skapat miljöer både<br />
inne och ute där barnen arbetar självständigt och tillsammans med andra. Det är i mötet med<br />
andra vi blir till, om och om igen.<br />
2 Se bild från försättsblad<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
1(29)
Traditioner<br />
Vi har fortsatt att fira olika traditioner på olika sätt som midsommar och Lucia. Vi tycker det<br />
är viktigt att bevara gamla traditioner men vi vill också ta del av nya traditioner som vi skapar<br />
tillsammans t.ex. höst- och gårdsfester.<br />
Flera av våra fester firas tillsammans med föräldrar och deras medverkan.<br />
Föräldrasamverkan<br />
På flera av våra förskolor har föräldraråd startats upp. Vi arbetar med att hitta nya vägar för<br />
att nå föräldrar och deras intressen för förskolans utveckling. Dagliga samtal förs med<br />
föräldrar och vi är öppna för deras tankar och åsikter när barnen hämtas och lämnas. Vi<br />
känner att vi har deras förtroende. Vi har också utformat en egen enkät till våra föräldrar i<br />
organisationen som visar ett stort förtroende för vår verksamhet och pedagogernas arbete med<br />
barnen.<br />
Mat<br />
Under det gångna året har samtal om mat varit i fokus. Vår strävan är att maten vi serverar på<br />
våra förskolor ska vara mer hemlagad än vad den är idag. Det känns extra viktigt efter höstens<br />
debatt om maten vi äter. Mycket av halvfabrikaten innehåller ämnen som inte är bra för<br />
kroppen t.ex. färdigt potatismos som innehåller ämnen som inte är bra för lungor och luftrör.<br />
Tyvärr finns inte dessa möjligheter för en del av våra förskolor som är hänvisade till<br />
skolornas storkök. Vi köper in de ekologiska alternativ som finns erbjudet.<br />
På alla förskolor har det tagits ett beslut om att minska sockeranvändningen. Detta har<br />
resulterat till att födelsedagar firas med frukt i olika former där respektive barn får vara med<br />
att tillreda det de ska bjuda på. Dessutom har mellanmål som glass och krämer tagits bort,<br />
istället serveras frukt, smoothies, mjölk och smörgås.<br />
Vilja och engagemang<br />
Vårt läsår har präglats av vilja och engagemang från våra verksamma pedagoger. Att få en<br />
verksamhet som fungerar där alla får komma till tals är vår strävan. Därför känns det extra<br />
meningsfullt att få alla i vår verksamhet att känna delaktighet i hela vår organisation. Detta<br />
kommer vi att fortsätta att arbeta med under 2009.<br />
Resurser och organisation<br />
Vi är fem förskolor och en buss. Personalstyrkan är 84 personer: 22 lärare och 59 barnskötare,<br />
en rektor och en bitr rektor. På varje förskola finns en lagledare samt två administratörer på<br />
enheten. Ledningsgruppen består av fyra lagledare, en biträdande och en rektor.<br />
Ledningsgruppen träffas kontinuerligt för att gemensamt leda, reflektera över och utveckla<br />
verksamheten. På varje avdelning finns en ansvarspedagog som leder det övergripande<br />
pedagogiska arbetet på avdelningen. Vi anser oss ha stora möjligheter att driva en verksamhet<br />
med god måluppfyllelse med kompetent personal som ständigt arbetar med att utveckla<br />
verksamheten. Vi sätter ett stort värde i att lära av varandra genom t ex nätverk, pedagoger<br />
som ansvarar för olika områden som t ex språk och matematik. Vi har tre pedagoger som<br />
utbildar sig till lärare. Vi har idag ca 30 % lärare och har som mål att bli 60 % lärare.<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
1(29)
Rutiner/system i kvalitetsarbetet samt delaktigheten i arbetet<br />
med analys och texter av pedagoger, övrig personal, föräldrar och<br />
barn/elev<br />
Alla avdelningar har en varsin reflektionstid varje vecka. Dessutom har alla pedagoger egen<br />
reflektionstid varje vecka. Varje förskola har ett gemensamt PK/APT på tre timmar varje<br />
månad. Avdelningarna gör fem reflektionsrapporter per år på sin verksamhet i dialog med<br />
lagledare och ledningsgrupp. Det leder till att vi kontinuerligt utvärderar, reflekterar över och<br />
utvecklar verksamheten och dess styrdokument. Björkens förskola har startat barnråd. Odalen<br />
och Lärkan har startat föräldraråd för att öka inflytandet till en bättre måluppfyllelse. Vi har<br />
en gemensam föräldraenkät för hela rektorsområdet för att kunna se trender och skillnader<br />
mellan förskolor och tillgodose föräldrars synpunkter eller starta förändringsarbeten. Vi<br />
uppmuntrar alla att skaffa sig en fiffig kompis som stöd i sin utveckling.<br />
Likabehandlingsplanen<br />
Ronna förskolor förebygger och tar tydligt avstånd mot diskriminering och annan kränkande<br />
behandling.<br />
Ytterst ansvarig för att informera nyanställda, föräldrar och barn om lagen och förskolans<br />
arbete är rektor.<br />
Föräldrar och barn informeras regelbundet vid inskolning, på föräldramöten och<br />
utvecklingssamtal om hur förskolan arbetar med dessa frågor och all personal som arbetar på<br />
förskolan har ett ansvar för att detta sker. På enheten är det allas ansvar att levandegöra<br />
likabehandlingsplanen.<br />
Barn och pedagoger har gemensamt upprättat trivselregler och vi för regelbundet samtal kring<br />
värdegrunden i t ex samlingar men också i det dagliga arbetet. De vuxna är förebilder som är<br />
närvarande och lyhörda med tydliga gränser och som tar ansvar för alla barn. Vi är lyhörda för<br />
upplevelsen av t ex kränkning som alltid ska tas på allvar och vi ska stötta barnen så att de<br />
känner att de alltid kan få hjälp av oss vuxna. Vid val av material beaktas att detta måste<br />
främja lika rättigheter och jämställdhet. Arbetet mot trakasserier och kränkande behandling<br />
ingår som en del i det systematiska arbetsmiljöarbetet och ska utvärderas och revideras<br />
årligen.<br />
Åtgärder vid incidenter<br />
Arbetslaget/enskild pedagog samlar in fakta, pratar med de inblandade enskilt eller<br />
tillsammans. Vid behov kontaktas föräldrar, rektor och i vissa fall elevhälsan som är knuten<br />
till förskolan. Minnesanteckningar förs för att användas vid uppföljningssamtal och vid behov<br />
upprättas en handlingsplan.<br />
Föräldrarnas ansvar<br />
Vara delaktiga i barnets förskoletid bl a genom att medverka i utvecklingssamtal,<br />
föräldramöten och daglig dialog. Föräldrar kan vara med i förskolan och se sitt barn i<br />
verksamheten och få större förståelse och inblick i vad barnen är intresserade av. De kan<br />
också samtala och läsa med barnen om värdegrundsfrågor.<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
1(29)
Resultat, analys och nuläge<br />
Våra utvärderingar visar att vi aktivt och utvecklande har arbetat med <strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>s<br />
fyra prioriterade målområden samt de nationella målen. Vi ser att vi till stor del har följt vår<br />
arbetsplan för året men det finns områden som vi måste lägga extra medvetenhet vid. Varje<br />
avdelning inom enheten har utvärderat sitt arbete fem gånger under året för att sedan göra en<br />
samanställning. På varje förskola har det funnits en matematik- och en språkansvarig som har<br />
ingått i ett nätverk i enheten. I vår föräldraenkät framgår det att barnen i Ronna förskolor<br />
trivs.<br />
Språk<br />
Kommentar till resultat och måluppfyllelse<br />
Inom Ronna förskolor finns gedigen och mångårig erfarenhet av språkutveckling En stor<br />
utmaning för oss är att ta till oss ny forskning och att dela med oss av vår erfarenhet till ny<br />
personal. Vi använder oss av samtalet som vår största metod. Vi vet att det är i mötet som<br />
barn utvecklar sitt språk så vår uppgift är att skapa miljöer där barn/barn och barn/vuxna möts<br />
för att på ett naturligt sätt umgås och samtala. ”Pedagogerna är förebilder och tar tillvara alla<br />
tillfällen att samtala med barnen” skrev vi i vår arbetsplan och det förhållningssättet har blivit<br />
vårt sätt att arbeta.<br />
Vi vet att miljön har stor betydelse för språket och barnen har kunnat vara med och påverka<br />
den och göra det mesta av innemiljöns möjligheter även ute. Barnen har utmanats i en<br />
pedagogisk miljö som stimulerar till att samtala och höra på sagor på svenska och de flesta<br />
även på det egna första språket. På alla förskolor används ett konkret material när sagor<br />
berättas och sånger sjungs och på vissa förskolor mer medvetet. En nyfikenhet och lust att få<br />
berätta själv har väckts hos barnen. Pedagogerna har gett barnen tillfällen t ex i samlingen att<br />
få berätta för sina kompisar<br />
”Rekvisitan hjälper barnen i berättandet. Även tysta och blyga barn vågar agera med oss<br />
pedagoger som stöd. Materialet finns tillgängligt för barnen och vi ser att de även i leken<br />
använder sig av rekvisitan och berättar spontant”.<br />
(Pedagog från Urbergets förskola)<br />
Barnen har deltagit i små grupper där de på olika sätt har fått bekanta sig med bokstäver allt<br />
eftersom de har visat intresse. Detta har gjort att flera barn är kunniga och hjälper den som<br />
inte kan. Flera barn har gjort egna böcker. Förskolorna har ett rikt och varierande utbud av<br />
böcker för barnen. Minibibliotek finns på en del förskolor där barnen kan låna hem böcker. På<br />
en del förskolor har man gjort i ordning språkhörnor med bokstäver, pennor, böcker och<br />
magnettavlor<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
1(29)
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
En pedagog från Urberget berättar:<br />
”En pojke som har varit mycket intresserad av<br />
bokstäverna vid tavlan ropar på mig efter lunchen.<br />
Att han ser ett ”M”. Jag ska precis gå på sovvilan,<br />
men går dit för att se vad han menar. Pojken visar<br />
på en byrå i tvättrummet. Där är ett ”m”, säger<br />
pojken. Jag tittar och till slut ser jag det han ser, en<br />
skugga vid ett handtag som visar bokstaven ”m”.<br />
Jag rusar efter kameran och dokumenterar. Det är<br />
så häftigt att se barnens upptäckter.<br />
Är barnen intresserade så upptäcker de och lär sig<br />
över allt. ”<br />
Utflykterna med ”den mobila förskolan” (gula bussen) har varit populära och barnen har fått<br />
många upplevelser som inte hade varit möjliga annars. Tack vare utflykterna har antalet nya<br />
ord och begrepp ökat. Att uppleva något nytt ger också nya erfarenheter att måla, skulptera,<br />
bygga o s v.<br />
Analys av resultat och måluppfyllelse<br />
Mycket utveckling har skett under året då det gäller barnens miljö. Mötesplatser har skapats<br />
och barnens möjlighet att påverka har ökat. I våra nätverk får pedagogerna tillfälle att träffas<br />
och utbyta idéer om hur verksamheten kan utvecklas. Som ringar på vatten sprider sig goda<br />
idéer mellan förskolorna. Förskolorna har kommit olika långt vad det gäller t ex pedagogisk<br />
dokumentation och där är nätverket en inspirations- och kunskapskälla. Vi upplever att vårt<br />
sätt att arbeta i små grupper och i en organiserad miljö har bidragit till att uppfylla målen. Där<br />
har barnen stora möjligheter till att samtala och samarbeta med en vuxen och andra barn.<br />
Vi har små samlingar tillsammans med barnen som ger tillfälle till att skapa relationer som<br />
gör att språket berikas. Barnen lär av varandra.<br />
”Vi har sett mycket tydliga exempel på att barn iakttar och lär av varandra. Ett barn lockar<br />
många barn till samma aktivitet och <strong>kommun</strong>ikation uppstår.”<br />
(Odalens förskola, avd Igelkotten)<br />
Vi ser att olika projekt bidrar till att ge barnen nya ord på ett spännande sätt men vi ser också<br />
att vid dessa tillfällen saknar barnen en del begrepp som vi har trott de kunnat. Den<br />
språkansvariga ser till att språket lyfts och diskuteras vid många olika tillfällen. Vi har också<br />
våra nätverk där frågan diskuteras.<br />
Reflektion över analys<br />
Vi vet att miljön har stor betydelse för språket. Vi har en språkansvarig på varje förskola som<br />
regelbundet träffas. Hittills har deras uppdrag varit en tips- och idébank. Vi vill att uppdraget<br />
utvecklas genom att den litteratur och det material som är inköpt används på ett mer konkret<br />
sätt. Vi diskuterar hur vi ska synliggöra språket i arbetet med barnen. Pedagogisk<br />
dokumentationen kommer att utvecklas. Bland annat kommer vi att reflektera över hur vi ger<br />
tillbaka dokumentationen till barnen.<br />
1(29)
Åtgärder för utveckling<br />
Alla barn ska erbjudas tillgång till förstaspråket. Barn ska ges möjlighet att avgöra på vilket<br />
språk de vill höra sagor. Musik, sång eller ramsor samt sagoläsning ska erbjudas dagligen.<br />
Barnen kommer att uppmuntras till eget berättande och att göra egna böcker i större<br />
utsträckning. Pedagoger och barn kommer att aktivt skapa miljöer som ger förutsättningar för<br />
lekskrivande. Barnen kommer att ges tillfälle att reflektera, kommentera, formulera text till<br />
sin egen dokumentation. Datortillgängligheten för barnen ska ökas. Den pedagogiska<br />
dokumentationen kommer att vara till stor hjälp för oss att synliggöra varje enskilt barn. Vi<br />
kommer att utveckla oss i dokumentation bland annat genom av att ta hjälp av våra<br />
pedagogistor. Språkansvarigas uppdrag är att synliggöra Lpfö 98 och göra kopplingar till<br />
litteratur och föra det vidare.<br />
Språkutveckling<br />
Mål<br />
Samtliga barn i förskolan ska erbjudas och elever i skolan ska ges möjlighet att klara av det<br />
som läroplaner och kursplaner beskriver avseende språkkunskaper i alla ämnen.<br />
I <strong>Södertälje</strong> betyder detta att barn och ungdomar ska utveckla alla sina språk på många<br />
olika sätt; att tala, läsa, skriva och lyssna, men också <strong>kommun</strong>ikation genom lek,<br />
skapande och uttryckssätt utöver det talade och skrivna språket. Språk och<br />
<strong>kommun</strong>ikation är viktiga delar i identiteten och upplevelsen av tillhörighet, men vi<br />
lägger också stor vikt vid språkutvecklingens betydelse för kunskapsutvecklingen.<br />
Arbetsplan för år 2009<br />
• Vi vuxna ska vara förebilder och ta tillvara alla tillfällen att samtala med barnen<br />
• Vi ska ge barnen möjlighet till att reflektera och samtala kring olika projekt, böcker vi<br />
läser, händelser och aktiviteter på svenska och det egna modersmålet dagligen<br />
• Vi ska skapa miljöer för lekskrivande och uppmuntra barnen att göra egna böcker<br />
• Barnen kommer att ges tillfällen att reflektera, kommentera, formulera text till sin<br />
egen dokumentation. Dokumentationerna ska av pedagogerna kopplas till läroplanen,<br />
Lpfö 98<br />
Natur, teknik och matematik<br />
Kommentar till resultat och måluppfyllelse<br />
Vi ser värdet i att möta barnens intressen och att ta tillvara på glädjen i att utforska. I ett<br />
tolererande klimat där vi pedagoger är nyfikna sker utveckling. Barnen har haft möjlighet att<br />
arbeta i stor och liten grupp. Eftersom vårt gemensamma tema har varit vatten har vattenlek<br />
och experiment varit en stor del av verksamheten. Barnen har haft tillgång till material som<br />
väcker deras lust att utforska som t ex vattenbord, olika material som flyter/sjunker, mått,<br />
vattentunna utomhus. Pedagogerna har också tagit till vara på barnens egna spontana<br />
upptäckter med vatten i rutinsituationer som tvättning och diskning. Ett av målen för natur,<br />
teknik och matematik var ”strävar efter att vår miljö ska erbjuda barnen möjligheter till att<br />
experimentera”. Nedanför är ett exempel från en av förskolorna som visar på tekniker och<br />
barnen sätt att använda material<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
1(29)
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
Matteus jobbar med ministavar, han ropar på<br />
mig, det ligger redan tre stavar på bordet när<br />
jag kommer, han lägger dit en fjärde stav,<br />
titta jag har gjort mina fingrar säger han och<br />
lägger handen på stavarna.<br />
Jag frågar hur många fingrar han har, han<br />
räknar sina fingrar, fem säger han. Jag ber<br />
honom räkna stavarna som ligger på bordet.<br />
Han räknar varje stav, han tänker, så lägger<br />
han dit en femte stav, jag glömde tummen<br />
säger han. Matteus hämtar sedan vanliga<br />
kaplastavar, nu ska jag göra mammas hand.<br />
Han lägger ut fem stavar direkt, lägger<br />
handen på stavarna och pekar, här är<br />
tummen och där lillfingret, mammas hand är<br />
stor.<br />
Byggmaterial som är tillgängligt för barnen är olika klossar, naturmaterial, stenar, kapsyler,<br />
korkar m m. Barnen bygger på höjden, bredden och längden.<br />
Några förskolor har tittat på vatten och broar<br />
som har lett till att barnen har konstruerat<br />
olika byggen. Bilder på olika byggnader<br />
finns uppsatt på väggarna som inspiration. Vi<br />
har utnyttjat vår utemiljö och barnen har haft<br />
många lärorika och lustfyllda utflykter till<br />
skogen. Flera avdelningar har varit till<br />
naturskolan. Vi har vistats med barnen i<br />
skogen eller i närliggande naturområden.<br />
Utflykterna har både varit planerade och<br />
spontana.<br />
En del har skapat matematikhörnor på<br />
avdelningarna. Den matematikansvarige har<br />
tagit fram särkskild litteratur och material för<br />
området som kan tas fram enkelt för att få<br />
tips och inspiration. Källsortering har skett i<br />
form av mat- och papperssortering. En del<br />
förskolor sorterar även trädgårdsavfall.<br />
Utemiljön med vår gård är också ett<br />
pågående arbete, där vi håller på med att hitta<br />
bra former för att miljön ska bli den tredje<br />
pedagogen bland annat finns stafflimålning<br />
1(29)
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
och snickerihörnor. I ett av arbetslagen<br />
framkom följande utifrån att se barnens<br />
intresse och att vara lyhörd om vad det kan<br />
leda till:<br />
”I oktober/november har vi haft några barn<br />
som har fattat intresse för att spela bandy. Vi<br />
gjorde en rink på gården av löv som vi<br />
hjälptes åt att sopa ihop. Detta ledde till att<br />
några pojkar började se våra stora lövhögar<br />
som levande material. En pojke tyckte att han<br />
såg att lövhögen såg ut om en krokodil med<br />
tre ben. Det utvecklades vidare till andra<br />
djur”.<br />
(Odalens förskola, avd Nyckelpigan)<br />
Bilderna här ovanför från Grindstugans förskola visar exempel på vad barnen gjort när där de<br />
hämtat inspiration från utflykter de gjort under höstterminen till olika broar och vattendrag.<br />
Analys av resultat och måluppfyllelse<br />
Vår verksamhet inbjuder barnen till att utforska och experimentera. Miljön blivit än mer<br />
tolerant och lyhörd för barnens intressen och tankar. Vårt synsätt på barnet idag där vi utgår<br />
från vad de kan och ser deras förmågor är grunden och finns med i vårt sätt att tänka kring<br />
värdegrunden. Vi vill betona betydelsen av att använda material som ”ej är färdigt”. Det finns<br />
möjligheter för skapande och undersökande material och tillfälle för samtal och reflektion.<br />
Efter ett studiebesök på Remida så<br />
inspirerades pedagogerna på en förskola att<br />
inordningsställa en bygghörna med<br />
återvinningsmaterial.<br />
De ville få barnen intresserade av ett<br />
föränderligt material att skapa fritt med<br />
istället för iordningsställt material som<br />
pussel, spel och pärlplattor. Omdispostionen<br />
slog mycket väl ut och barnen skapar fritt<br />
utifrån sin egen fantasi tillsammans och<br />
självständigt. Förändringen medförde större<br />
utmaningar för barnen än tidigare. Det nya<br />
materialet har också fått en mer central plats i<br />
jämförelse med tidigare.<br />
Även på andra förskolor, som Björkens<br />
förskola, har inspirerats av ett rikt och<br />
varierande materialutbud.<br />
1(29)
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
Bilderna till vänster visar Björkens bygg- och<br />
konstruktionsrum som gjordes i ordning i<br />
januari från att tidigare varit ett rörelserum.<br />
Reflektion över analys<br />
För att utmana barnen att fortsätta med tema vatten krävs det att vi pedagoger är öppna och<br />
lyhörda. Vi måste ständigt tänka nytt och möta barnens intressen. Tillgängligheten att<br />
experimentera med vatten utomhus är ett område vi måste utveckla.<br />
Själva resultatet ligger inte att vi har nått dit med ett fullt reflekterande och undersökande<br />
material, utan att diskussion finns och lever. Exempel på frågor som vi samtalar och vill göra<br />
levande är: Kan vi vända på materialet? Kan barnen ta hjälp av varandra när de undersöker?<br />
Kan vi rita av materialet? Hur känns det?<br />
Åtgärder för utveckling<br />
Vi kommer att tydliggöra rollen för den matematikansvarige på varje förskola. Temat vatten<br />
fortsätter även 2009 då vi kommer att utveckla temat än mer t ex vatten i utemiljön.<br />
Ta tillvara på kunskap som finns inom enheten för att få alla barn och pedagoger intresserade<br />
av naturen. Alla avdelningar skall tillföra mer undersökningsbart material.<br />
Vi ska källsortera på fler områden som plast, glas och batterier och göra det detta synliggjort i<br />
verksamheten, samt att vi skall bli mer medvetna om material som kan återanvändas.<br />
Användning av engångsmaterial skall minskas.<br />
Natur och teknik<br />
Mål<br />
Samtliga barn i förskolan ska erbjudas och elever i grundskolan ska klara av det som<br />
läroplaner och kursplaner beskriver avseende kunskaper i matematik, naturvetenskap och<br />
teknik.<br />
I <strong>Södertälje</strong> betyder detta att barn och ungdomar ska få upptäcka den lust och glädje<br />
som finns i att utforska, laborera och praktiskt pröva antaganden. Ett<br />
naturvetenskapligt, tekniskt och matematiskt förhållningssätt till lärandet innebär också<br />
att analysera och reflektera, att utveckla färdigheter i att använda teknik och verktyg<br />
och att förstå och agera för en hållbar ekologisk utveckling.<br />
1(29)
Arbetsplan för år 2009<br />
• Vi kommer att tillgodose pedagogernas behov av kunskaper i de olika ämnena, t ex<br />
använda oss av varandra inom enheten i nätverk samt möten för matematikansvarig<br />
• Vår miljö ska erbjuda barnen möjligheter till att experimentera och konstruera både<br />
ute och inne. Vi ska använda uterummet som en tredje pedagog. De ska ges möjlighet<br />
att utforska sin närmiljö<br />
• Pedagogerna ska vara förebilder och tillsammans med barnen arbeta medvetet med<br />
källsortering och delar av kretsloppstänkandet<br />
• Vi ska synliggöra barnens arbete med hjälp av pedagogiska dokumentationer som har<br />
en tydlig koppling till läroplanen, Lpfö 98, för barn och föräldrar<br />
Hälsa<br />
Kommentar till resultat och måluppfyllelse<br />
Föräldraenkäten visar att föräldrarna upplever att deras barn är trygga och mår bra på<br />
förskolan. Några av målen i arbetsplanen <strong>2008</strong> för hälsa var att ”bekräfta barnet i deras<br />
lärande” samt ”uppmuntra barnen på rätt nivå”. Där tycker vi att vi är på rätt väg med hjälp<br />
av den pedagogiska dokumentationen.<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
Det är en god hälsa för barnen att få känna<br />
delaktig i vad barnen kan. Vi bekräftar<br />
barnen för att de är bra kompisar, där alla har<br />
en förmåga att hjälpa varandra<br />
Hälsa är olika former. En form av hälsa är att<br />
fånga stunden ”här och nu”. Vad som har<br />
upptäckts är villiga barn som hjälper till och<br />
vill trösta varandra. Ett exempel<br />
En pedagog är på väg in då ett barn föreslog<br />
”du kan hjälpa Kalle så hjälper jag Lisa”<br />
Ett annat exempel från en småbarnsavdelning<br />
där barnens egen vilja att få hjälpa till tas<br />
tillvara på ett uppriktigt sätt är att, t ex skaka<br />
mattor, byta sängkläder, diska och sopa. Är<br />
man behövd så mår man bra.<br />
(Urbergets förskola, avd Ängen)<br />
1(29)
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
En stor förändring på Lärkan under året är att<br />
de gått från mottagningskök till<br />
tillagningskök. På Björkens förskola erbjuds<br />
barnen mat från en lunchbuffé. Pedagogerna<br />
upplever att barnen äter bättre då de kan<br />
påverka sitt eget val av mat. Bra kost, lugn<br />
och harmonisk matsituation är något vi<br />
eftersträvar.<br />
Barnen har haft möjlighet att välja olika former för vila och avkoppling. Alla barn erbjuds<br />
daglig utevistelse. Vi har minskat sockerintaget på förskolorna. Bland annat har vi alternativa<br />
födelsedagskalas t ex där barnen får bjuda på frukt istället för glass. På en av förskolorna får<br />
födelsedagsbarnet en present i form av sagobok (på de övriga förskolorna delas det ut en<br />
sagobok till julklapp). För att minska smittorisken använder vi enbart pappershanddukar.<br />
På varje förskola finns en hälsoinspiratör. De har träffats regelbundet och har bland annat<br />
köpt in stegräknare till all personal.<br />
Analys av resultat och måluppfyllelse<br />
Barnen har över lag en stark tro på sig själva. De är vana att få positiv uppmärksamhet. Deras<br />
dokumentationer hänger synligt och ofta i barnens ögonhöjd. Vi märker att barnen mår bra av<br />
en variationsrik dag med både avkoppling och fysiska aktiviteter både inne och ute. De<br />
förskolor som har alternativa kalas utan socker märker att det uppskattas av barnen.<br />
Personalen uttrycker i och med att enheten har blivit större, har ett djupare samarbete kommit<br />
igång med t ex gemensamma planeringsdagar, nätverk och hälsoinspiratörer.<br />
Reflektion över analys<br />
Miljön och dagens upplägg är viktigt för att en bra verksamhet ska kunna genomföras. Vissa<br />
fasta rutiner och inbokade aktiviteter finns men barnens intressen och önskemål styr dagen till<br />
största delen.<br />
Enhetens arbete med värdegrunden genomsyras av en god hälsa. Att vi blir medvetna om vad<br />
vi gör och varför och hur vårt förhållningssätt är med barnen. Hälsa handlar inte bara om att<br />
vara ute och få frisk luft utan en del är också att säga ”hej och godmorgon” till alla. Att<br />
bemöta andra så som de själva vill bli bemötta<br />
Det som tydligt framkommit när barnen tröstar varandra är att vi som pedagoger bidrar med<br />
att barnen får ”göra bra med varandra”, t ex trösta när någon kompis är ledsen. Att barnen får<br />
förståelse för vad empati är. Till skillnad från att ge tillsägelser och begära att barnen säger<br />
förlåt till varandra i en konfliktsituation. Vi tror, genom att barnen hjälper varandra om de är<br />
ledsna så inser dem att även de kan ta emot tröst om de själva är ledsna. Detta innefattar även<br />
”den goda hjälpen” som sker under verksamheten. ”Jag, kan hämta en sax till dig. . . ”, Jag<br />
kan hjälpa dig bre din smörgås . . .”. Att barnen få ta ansvar för något som de kan ta ansvar<br />
för. Det är viktigt att vi lär barnen göra en positiv handling istället för att värdera om barnet<br />
gjort fel. Det handlar även om att vi medvetandegör hur betydelsefulla vi är tillsammans. Att<br />
vi lär oss genom att ge varandra positiv feed-back och våga be varandra om hjälp. Detta är ett<br />
förhållningssätt som vi ständigt arbetar med.<br />
1(29)
Åtgärder för utveckling<br />
Vi kommer att lägga stor vikt på att bekräfta och se varje barn bland annat genom den<br />
pedagogiska dokumentationen. Stor vikt kommer att ligga på diskussioner kring hur vi lämnar<br />
tillbaka dokumentationerna till barnen. Alla barn ska erbjudas en blandning av aktivitet och<br />
vila dagligen Vi ska ha en öppen dialog kring värdegrunden och hälsoperspektivet.<br />
Alla barn ska erbjudas daglig utevistelse. Genom ett tydligt värdegrundsarbete lär sig barnen<br />
ett empatiskt förhållningssätt.<br />
Hälsa<br />
Mål<br />
Samtliga barn och elever upplever att de mår bra och känner sig trygga i förskolan och<br />
skolan. Samtliga föräldrar upplever att deras barn mår bra och är trygga.<br />
I <strong>Södertälje</strong> betyder detta att vi ska aktivt arbeta för en trygg och säker skola, där alla<br />
kan utveckla självförtroende och självkänsla, ta ett successivt ökat ansvar för sin egen<br />
hälsa och där livskunskap och etiska frågor är en röd tråd i verksamheten och alla<br />
ämnen.<br />
Arbetsplan för år 2009<br />
• Pedagogerna ska vara medforskande och intresserade av vad barnen gör och arbetar<br />
med. De ska bekräfta barnen i deras lärande och för vad de är samt ge barnen nya och<br />
spännande utmaningar<br />
• Pedagogerna ska erbjuda barnen en variationsrik verksamhet både inne och ute<br />
• Hälsoinspiratörerna kommer att uppmuntra pedagogerna till aktiviteter som leder till<br />
god hälsa. Vi är alla ansvariga över vår arbetsmiljö och egna hälsan<br />
• Vi ska synliggöra barnens arbete med hjälp av pedagogiska dokumentationer som har<br />
en tydlig koppling till läroplanen, Lpfö 98<br />
Demokrati<br />
Kommentar till resultat och måluppfyllelse<br />
Utifrån barnens förutsättningar får de vara med och påverka sin miljö och dag. Det arbetet har<br />
sett olika ut på de olika förskolorna och avdelningarna. För de äldre barnen har man provat på<br />
olika system för att barnen ska kunna vara med och planera och påverka i större utsträckning.<br />
Det arbetet tycker vi stämmer väl överens med målen i vår arbetsplan för demokrati t ex ”ger<br />
barnen möjlighet att kunna påverka sin miljö och verksamhet” och ”bjuder in barnen till<br />
delaktighet, beslutsfattande och samarbete”.<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
1(29)
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
Till vänster visas ett exempel på ett möte i<br />
vattenlek, där vi ser hur barnen samspelar.<br />
Ornamo experimenterar med vatten. Han blåser<br />
vattenbubblor med en slang och står länge och<br />
fyller vatten i en flaska med hjälp av en tratt. När<br />
det är dags att avsluta och tappa ur vattnet blir<br />
Ornamo och Andres intresserade av vattenstrålen<br />
under vattenbordet. Förtjusta händer möts i vattnet.<br />
(Exempel på dokumentation från Urbergets<br />
förskola)<br />
Björkens förskola har startat ett barnråd helt i linje med vår arbetsplan. De har haft ett första<br />
möte och det ska bli intressant att följa deras arbete. Odalen och Lärkan har haft två<br />
respektive ett föräldraråd. Grindstugan, Björken och Urberget kommer att kalla till föräldraråd<br />
i början av året.<br />
Vi har en miljö anpassad för att barnen själva ska hämta material. Barnen kan ta själva, göra<br />
själva och välja aktivitet under en stor del av dagen där pedagogerna finns med som<br />
inspiratörer och medforskare. För att barnen lättare ska kunna göra egna val krävs en viss<br />
materialkännedom för att veta hur ett material kan användas. I detta arbete ingår även<br />
materielvård. Vårt värdegrundsarbete har varit i fokus bland barn/barn och barn/pedagog och<br />
det har lett till att många barn är hjälpsamma, rädda om varandra och vår gemensamma miljö<br />
både inne och ute.<br />
I personalgruppen har vi arbetat med värdegrundsfrågor och flera spännande diskussioner har<br />
påbörjats. På personalmöten har vi arbetat med vårat eget värdegrundsarbete samt <strong>Södertälje</strong><br />
<strong>kommun</strong>s värdegrund. Värdegrundsarbetet kommer vi fortsätta att utveckla och<br />
implementera. Föräldrar har erbjudits utvecklingssamtal, föräldramöten, föräldraenkät och<br />
öppet hus. I vår föräldraenkät framkom att flera föräldrar inte kände till vår läroplan, Lpfö 98.<br />
Analys av resultat och måluppfyllelse<br />
För att pedagogerna ska vara inspiratörer och medforskare krävs att de ställer öppna frågor<br />
(frågor som börjar med vad eller hur). Vår inne- och i viss mån utemiljö är anpassad så att<br />
barnen tydligt kan se vad de kan arbeta med. Pedagogernas fokus har flyttats från att<br />
detaljplanera till att aktivt lyssna och utforma verksamheten tillsammans med barnen.<br />
Olika arbeten på förskolorna har påbörjats för att få föräldrarna insatta i läroplanen. Bland<br />
annat genom tydliga pedagogiska dokumentationer kopplade till läroplanen, Lpfö 98.<br />
1(29)
Det är lättare att ha en demokratisk diskussion i en mindre grupp.<br />
Reflektion över analys<br />
Vad väljer barnen för aktivitet? Väljer de utifrån kompisar, pedagogen eller aktiviteten?<br />
Väljer flickor och pojkar olika? Synsättet att material ska vara tillgängligt för barnen även ute<br />
måste bli tydligare på några av förskolorna. Vi kommer att arbeta med gården som den tredje<br />
pedagogen och att pedagogernas roll är att vara inspiratörer och medforskande. Barnen har<br />
ofta mer inflytande över innemiljön än utemiljön, något vi kommer att arbeta med. Hur får vi<br />
barn och pedagoger att ta mer ansvar över material och utemiljön? Hur organiserar vi miljön?<br />
Vad är en bra miljö för barnen? Utifrån demokrati så erbjuder vi barnen valmöjligheter. Vi<br />
vill sträva efter en miljö som inbjuder barnen till lärande i olika former och att demokrati<br />
handlar om att göra olika med barnen. En miljö där vi tänker utifrån olika ”stationer” dit<br />
barnen kan välja att gå med närvarande pedagoger.<br />
Åtgärder för utveckling<br />
Barnen ska i olika former få vara med att utvärdera verksamheten. Föräldraråd kommer att<br />
starta på alla förskolor. Utvärdering kommer att göras på Björkens arbete med barnråd för att<br />
sedan eventuellt starta upp på de andra förskolorna. Pedagogerna ska reflektera över barnens<br />
val av aktivitet på sina utvärderingar. Pedagogerna kommer att ges tillfällen att träffa kolleger<br />
från de andra förskolorna i nätverk. Vårt arbete med att synliggöra läroplanen, Lpfö 98, ska<br />
bland annat synas i våra pedagogiska dokumentationer.<br />
Demokrati<br />
Mål<br />
Samtliga barn, ungdomar och föräldrar upplever att de har goda möjligheter till inflytande i<br />
verksamheternas innehåll och arbetssätt.<br />
I <strong>Södertälje</strong> betyder detta att barn och ungdomar har inflytande både i sitt lärande och i<br />
det som rör övergripande frågor och kan ta ett successivt större ansvar för såväl<br />
lärande som demokratifrågor. Deras föräldrar upplever att möjligheterna till inflytande<br />
är goda och att man har kunskap om hur man kan påverka.<br />
Arbetsplan för år 2009<br />
• Pedagogerna ska aktivt lyssna på barnens tankar, idéer och funderingar. Barnen ska<br />
kunna påverka sin miljö och verksamhetens innehåll. De ska erbjudas olika material<br />
Miljöer ska inbjuda till möten, samtal och samarbete. Barnen ska kunna göra egna val<br />
både inne och ute<br />
• Vi ska ha en daglig kontakt med föräldrarna. Med hjälp av pedagogiska<br />
dokumentationer visas vad som sker i verksamheten. En tydlig koppling mellan<br />
läroplanen, Lpfö 98, i IUP och pedagogisk dokumentation ska göras<br />
• Vi ska arbeta aktivt med värdegrundsfrågor både i barngrupperna och i arbetslagen<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
1(29)
SWOT-analys<br />
Nuläge<br />
Starka sidor Svaga sidor<br />
Mångfald, flerspråkighet och olikhet,<br />
Manliga pedagoger<br />
Olika erfarenheter och kompetenser,<br />
Lagledare; lyhörd ledning,<br />
Nöjda föräldrar<br />
Goda relationer i alla olika sammanhang<br />
Barn i kö<br />
Utemiljö<br />
Nätverk<br />
Ser möjligheter<br />
Mobila bussen<br />
Trender<br />
Möjligheter Hot<br />
Personal<br />
Fritt arbete<br />
Samverkan på enheten samt med andra<br />
förskolor och skolan<br />
Extern och intern fortbildning<br />
Samarbete på Ronna förskolor<br />
Alla barn är allas barn<br />
Utveckla utomhuspedagogiken<br />
Engagerande personal<br />
Friskvård<br />
Kontinuitet i personalgrupperna<br />
Utveckla pedagogisk dokumentation<br />
Ytterligare en rektor<br />
Verksamhetsidé<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
För få manliga pedagoger<br />
Personal med adekvat utbildning<br />
Små lokaler<br />
Slitage<br />
Dåliga lyssnare<br />
Föräldraråd<br />
Svenska språket<br />
Samarbete över gränserna<br />
Dåliga på att ta tillvara på varandras styrkor<br />
Tidspress<br />
Få tid för friskvård<br />
Ge varandra feed-back<br />
15 timmars barn<br />
Stora barngrupper<br />
Ökat pappersarbete<br />
Få svenska barn<br />
Besparingar<br />
Sjukfrånvaro<br />
Ovisshet vad det gäller barnantal<br />
Gården och förstörelse<br />
Bristfällig lärarutbildning<br />
Vi ska skapa en känsla av sammanhang 3 där vi ser olikheten och nytänkande som en tillgång.<br />
Det är tillsammans med andra vi skapar meningsfulla värden. Vår värdegrund har en<br />
människosyn där vi ser det kompetenta barnet och dess förmågor. I dessa sammanhang finns<br />
betydelsefulla pedagoger som skapar ett lustfyllt livslångt lärande tillsammans med barnen.<br />
Vi ska alltid ställa oss frågan: Hur är det när det är som bäst och hur gör vi för att nå dit?<br />
3 Begreppet KASAM, känsla av sammmanhang, omfattar tre delkomponenter. En grundläggande upplevelse av<br />
att det som sker i och utanför individen är förutsägbara, begripliga och strukturerade (begriplighet) och att de<br />
resurser dessa skeenden kräver finns tillgängliga (hanterbarhet) samt att livets utmaningar är värda att investera<br />
sitt engagemang i (meningsfullhet).<br />
1(29)
Värdegrund<br />
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>s värdegrund<br />
Värederingar<br />
Medborgaren först, detta betyder för oss . . .<br />
att vi möter barns och föräldrars önskemål och behov för att tillsammans utveckla<br />
verksamheten<br />
Respekt för individen, detta betyder för oss . . .<br />
att utifrån en demokratisk grund aktivt stå upp för allas lika värde.<br />
Mer än förväntat, detta betyder för oss . . .<br />
att vi är goda tillgångar som ger mervärde tillsammans med andra<br />
Principer<br />
Utgå alltid från samhällsuppdraget, detta betyder för oss . . .<br />
att vi utifrån våra styrdokument är goda förebilder och har en människosyn som ser hela<br />
barnet.<br />
Olikheter är en styrka . . .<br />
och att ha en fiffig kompis är en förutsättning för utveckling.<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
1(29)
RONNA FÖRSKOLORS VÄRDEGRUNDSARBETE Bil. 1 (1)<br />
Bakgrund<br />
Läroplanen utgår från värdegrunden. Vår intention är att göra dessa värden i läroplanen<br />
levande i vårt arbete. Vi har hämtat inspiration från olika håll och arbetar för att göra den till<br />
vårt sätt att se på människan och lärandet. De största inspirationskällorna har bl a varit Leif<br />
Strandbergs tolkning av Vygotskij, pedagogernas arbete i Reggio Emilia och<br />
pedagogistautbildningen.<br />
Vi vet att alla barn kan utifrån sina egna förutsättningar när det ges möjligheter att prova,<br />
känna och utforska. Det ställer stora krav på oss pedagoger eftersom vi ska synliggöra barnet<br />
och dess göranden. Det ställer också krav på miljön. Den måste vara inspirerande och<br />
spännande så att barnen utmanas i sitt lärande. Miljön är föränderlig efter barnens intressen.<br />
Vi vill ta till vara på våra olikheter och skapa möten och mötesplatser för alla. Möten för<br />
utveckling, lärande och samförstånd. Vi är inte på ett sätt, utan blir olika i olika sammanhang<br />
i mötet med andra människor och miljöer på nya sätt, om och om igen.<br />
Arbetar med olika fält för att komma fram till en värdegrund,<br />
Syfte<br />
• Tydliggöra vårt uppdrag i förskolan<br />
• Arbeta med värdegrunden som ett gemensamt förhållningssätt<br />
På Farsta gård reflekterade och samtalade ledningsgruppen om olika värdeord att arbeta med.<br />
Det ord vi valde blev respekt som vi arbetade med under den kommande personalkonferensen<br />
(PK) innan planeringsdagen. Under höstterminen har värdegrundsarbetet frekvent betonats på<br />
våra utökade PK. Det innebär att allt tankearbete i teori och praktik med värdegrunden skall<br />
bli ett mervärde för enheten. I arbetet med kvalitetsredovisningen har vi blivit inspirerade av<br />
deklarationen från Rösbergas förskolecenter.<br />
I vårt arbete med barnen har det medfört att det pågår ett förändrat förhållningssätt om hur vi<br />
bemöter barnen och att vi gör saker tillsammans. Ordet tillsammans har blivit viktigt då vi har<br />
sett hur barnen t ex hjälper varandra genom av- och påklädning eller om någon är ledsen<br />
genom att ”göra förlåt”. Att bekräfta barnens egenskaper, för det barnet är. Färdiga är vi inte i<br />
vårt värdegrundsarbete, utan vi blir hela tiden tillsamman med andra. Vi lägger en grund där<br />
vi hela tiden försöker att lära oss utav varandra.<br />
Resultat<br />
Resultatet av vårt värdegrundsarbete har medfört att vi under varje PK har haft minst två<br />
timmar för detta ändamål, samt att det förs samtal och reflektioner kring detta arbete i våra<br />
nätverksträffar och vid våra avdelningsplaneringar. Under personalkonferenserna så har<br />
personalen arbetat i mindre grupper och samtalat och reflekterat kring olika begrepp från<br />
läroplanen. Detta ligger till grund för vad vi är i dag i vårt arbete. 3<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
1(29)
Vision<br />
Ronna Förskolor – När det är som bäst!<br />
En mötesplats för olikheter och gemensamma värden. En plats där utveckling och lust att lära<br />
är i centrum.<br />
Utvecklingsområden<br />
Vi har under året särskilt arbetat med pedagogisk dokumentation i våra nätverk. I nätverken<br />
har vi tagit med oss dokumentationer från vår egen verksamhet för att visa och reflektera med<br />
varandra. En av våra IT-kompetenta pedagoger har utbildat pedagoger i bildhantering för att<br />
pedagogerna ska få mer kunskap om pedagogisk dokumentation. Vi kommer under 2009<br />
arbeta med att medvetandegöra barnens dokumentationer under reflektionstiden och för att<br />
reflektionen ska bli ett levande arbetsredskap.<br />
Vi kommer att utveckla vårt gemensamma tema vatten under 2009. Anledningen till att vi<br />
fortsätter är att vi vill utveckla vattentemat i vår utemiljö.<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
1(29)
Kvalitetsmål<br />
Enhetens mål Förändringsåtgärder<br />
Pedagogisk dokumentation Koppling till läroplanen<br />
Vattentema Utemiljöns användningsområde för vatten<br />
Prestationsmål Förändringsåtgärder<br />
Alla barn ska ha rätt plats i rätt tid till rätt pris Vi kommer att ha nära samarbete med kö- och<br />
placeringsenheten.<br />
Ekonomimål Förändringsåtgärdet<br />
Budget i balans Samarbeta med ekonomienheten och öka<br />
kompetensen i ekonomisystemet<br />
Personalmål Förändringsåtgärder<br />
Öka frisknärvaro Öka känslan av sammanhang<br />
Öka trivsel och samhörighetskänsla Utveckla de olika nätverken<br />
Öka kompetensen Följa upp kompetensutvecklingsplanerna och<br />
anställa fler lärare<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
1(29)
Budget<br />
Intäkter Kostnader<br />
Nämnd- alt<br />
platsbidrag:<br />
29 629, 40 Personalkostnader: -26 045, 50<br />
Övriga intäkter: 256,20 Övriga<br />
driftskostnader:<br />
-3 260,50<br />
Summa intäkter: 29 885,60 Lokalkostnader: - 570,00<br />
Summa kostnader: -29 876,00<br />
Ränta: -1,90<br />
Avskrivning: -7,70<br />
Totalkostnad: -29 885,60<br />
Resultat:<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
0,00<br />
1(29)
Uppföljning<br />
Mål Hur följa upp – mätmetod? När följa upp? Ansvarig för uppföjning<br />
Arbetsplan BBrukarenkät, delmålskontroller Mål 5 ggr/år<br />
Enket 1 gång/år<br />
Verksamhetsmål Pedagogisk dokumentation Under 2009 Pedagoger<br />
Personalmål Kommunenkät 2009 UK<br />
Personalmål Medarbetarsamtal 2009 Rektor<br />
Budget Prognoser/uppföljning med ekonom 4 ggr/år Rektor<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
2(29)<br />
Pedagogansvariga,<br />
Lagledare, bitr rektor och<br />
rektor, UK
Dialog och uppföljning av hela arbetsplanen<br />
Med vem? Hur följa upp? När följa upp?<br />
Medarbetarna Pedagogisk dokumentation<br />
APT/PK<br />
Planeringsdagar<br />
Medarbetarsamtal<br />
Kontinuerligt<br />
Juni och november<br />
Januari och juni<br />
Under 2009<br />
Överordnad chef Medarbetarsamtal och vid behov En gång/år<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
3(29)
Överenskommelse<br />
Den här arbetsplanen avgränsar och klargör ansvarige chefens åtagande för det kommande<br />
året. Överordnad chefs ansvar är att skapa förutsättningar för den ansvarige chefen att leva<br />
upp till detta åtagande.<br />
Denna arbetsplan gäller som överenskommelse för verksamhetsåret 2009.<br />
Arbetsplanen är upprättad i två likalydande exemplar, varav parterna erhåller varsitt.<br />
<strong>Södertälje</strong> den 20 januari 2009<br />
_________________________ _________________________<br />
Inger Fransson Thomas Eckerwall<br />
Överordnad chef Ansvarig chef<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
3(29)
VÄRDEGRUNDSDEKLARATION<br />
Genom att tydliggöra vårt uppdrag vad som förväntas av pedagoger på Ronna förskolor så har<br />
vi skrivit en varudeklaration som årligen revideras. Vår varudeklaration innehåller vissa<br />
värden för att det ska vara meningsfullt för barnen och personalen, men också en förutsättning<br />
för att kunna arbeta på Ronna förskolor. Det värde som vi har utgått ifrån och börjat arbeta<br />
med är respekt.<br />
Genom att arbeta med värdegrundsfrågor så förändrar det också vårt synsätt på barnet,<br />
människan och hur vi tänker kring vad kunskap är. En del i detta är att vi då ständigt kommer<br />
att arbeta med ett förhållningssätt som innebär följande:<br />
JAG tror på barnet (barnsyn)<br />
JAG tror på allas lika värde (människosyn)<br />
JAG blir tillsammans med andra. (kunskapssyn)<br />
Dessa värden ska vara ett levande verktyg vilket innebär att jag ständigt behöver reflektera<br />
över dem, så att vi kan utvecklas tillsammans med andra i många olika sammanhang. Barnet<br />
blir någonting hela tiden tillsammans med andra till skillnad från att barn är något.<br />
Frågor som ständigt ska vara i fokus:<br />
• Hur respekterar och förhåller vi oss till läroplanens och <strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>s<br />
värdegrund?<br />
• Hur respekterar vi barnet/barnen?<br />
• Vilket barn är det möjligt att bli på Ronna förskolor?<br />
• Hur förhåller vi oss till varandra?<br />
VAD – det här erbjuder vi!<br />
• Jag arbetar med barnen tematiskt för synliggöra deras lärande<br />
• Jag erbjuder barnen material för konstruktion i organiserad och spontan lek både ute<br />
och inne. Jag visar föräldrar genom tydlig dokumentation vad som sker i<br />
verksamheten<br />
• Jag arbetar med värdegrundsfrågor tillsammans med barnen och bjuder in barnen till<br />
delaktighet och beslutsfattande<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
3(29)
HUR - förhållningssätt<br />
Respekt<br />
• Kan jag bara förtjäna<br />
• Jag visar aktning för livet i alla dess varierande former<br />
• Jag bekräftar andra<br />
• Jag bemöter andra som de vill bli bemötta<br />
• Jag tror på alla människors lika värde<br />
• Jag visa min omgivning tålamod och bemöter andra öppet och fördomsfritt..<br />
• Jag visar att alla människor har ett egenvärde<br />
• Jag visar respekt genom att lyssna, prata och lägga märke till andra.<br />
• Jag ser mig om<br />
HUR – arbetssätt<br />
• Jag arbetar med att skapa mötesplatser för barnen i mindre grupper<br />
• Jag låter barnen använda varandra som en god hjälp.<br />
• Jag är nyfiken och undrande och ställer därmed öppna frågor.<br />
• Jag tänker efter innan jag använder negationer.<br />
• Jag behandlar alla med respekt vilket innebär att jag arbetar efter att alla är olika men<br />
är lika mycket värda.<br />
• Jag låter barnet försöka själv så långt det är möjligt.<br />
• Att jag i rutintsituationer har en särskild tilltro till att barnet kan själv<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong> för år <strong>2008</strong> och Arbetsplan för år 2009<br />
Ronna förskolor<br />
Utbildningskontoret<br />
3(29)