Attityd och dialogicitet i äldreomsorgens texter - Projekt CARPE
Attityd och dialogicitet i äldreomsorgens texter - Projekt CARPE
Attityd och dialogicitet i äldreomsorgens texter - Projekt CARPE
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
2 Teoretiska utgångspunkter<br />
<strong>och</strong> forskningsöversikt<br />
För att undersöka hur evalueringar används i <strong>texter</strong>na använder jag mig av ett ramverk <strong>och</strong><br />
analyssystem som kallas Appraisal. Appraisal-teorin har utvecklats ur Michael Hallidays<br />
systemisk-funktionella grammatik, som internationellt brukar förkortas SFL (Systemic<br />
Functional Linguistics). Det finns också tydliga inslag av Michail Bachtins dialogism inom<br />
Appraisal-systemet. Därför kan man säga att Appraisal är en kombination av dialogism <strong>och</strong><br />
SFL. Dialogismen är den språkteori som ser alla yttranden som relaterade till varandra. Från<br />
dialogismen har Appraisal bland annat fått idén om att ett yttrande alltid innebär någon form av<br />
ställningstagande gentemot tidigare eller framtida yttranden. Från SFL kommer kanske först <strong>och</strong><br />
främst det tydliga fokuset på kommunikativ funktion <strong>och</strong> betydelse framför språklig form.<br />
2.1 En dialogisk syn på språk<br />
Dialogism är den term som brukar användas för att beskriva den ryske litteraturvetaren <strong>och</strong><br />
språkfilosofen Michail Bachtins tänkande (Ajagàn-Lester, Ledin & Rahm 2003:206). Såhär<br />
beskriver Blåsjö dialogismens grundtanke: ”Tanken att allt meningsskapande förhåller sig till<br />
olika faktorer – andra yttranden, grupper, normer inklusive språk- <strong>och</strong> genresystemet etc. – är<br />
dialogismens kärna.” (2004:36).<br />
Appraisalramverket har tydliga inslag av detta sätt att betrakta språket <strong>och</strong> verkligheten på så vis<br />
att man just tänker sig att allt meningsskapande förhåller sig till olika faktorer, som andra<br />
yttranden, normer <strong>och</strong> grupper. När vi uttrycker oss skriftligen eller muntligen är det alltid som<br />
ett svar på tidigare yttranden, <strong>och</strong> även på framtida yttranden. Yttranden är alltså alltid riktade<br />
till någon, eller adresserade, <strong>och</strong> dessutom pockar de alltid på reaktioner (Bachtin 1997:217). Ett<br />
yttrande kan bestå av både enstaka ord <strong>och</strong> av en längre text (Bachtin 1997:213).<br />
Förutom att intressera sig för yttrandets adressivitet har man också inom<br />
<strong>dialogicitet</strong>sforskningen intresserat sig för vilka röster eller perspektiv som kommer fram i ett<br />
yttrande. En central tes i Bachtins verk var att ett yttrande med en mångfald röster var att<br />
eftersträva (Blåsjö 2004:40).<br />
Dialogicitetsbegreppet kan delas upp i fem olika aspekter (efter Blåsjö 2004:38):<br />
• perspektiv (eller att olika röster möts <strong>och</strong> blandas)<br />
• kedjeaspekt (att yttranden bygger på varandra)<br />
• manifest <strong>dialogicitet</strong> (att olika konkreta personer eller källor kommer fram)<br />
• adressivitet (att alla yttranden är riktade till någon)<br />
• positionering (att vi positionerar oss i förhållande till tidigare <strong>och</strong> framtida yttranden).<br />
För den här studien har aspekterna perspektiv, manifest <strong>dialogicitet</strong> <strong>och</strong> positionering särskilt<br />
stor betydelse. Aspekterna perspektiv <strong>och</strong> manifest <strong>dialogicitet</strong> blir aktuella i undersökningen i<br />
<strong>och</strong> med att jag utgår ifrån att yttranden är dialogiska (mångröstade) respektive monologiska<br />
6