Attityd och dialogicitet i äldreomsorgens texter - Projekt CARPE
Attityd och dialogicitet i äldreomsorgens texter - Projekt CARPE
Attityd och dialogicitet i äldreomsorgens texter - Projekt CARPE
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
3 Analysmetod<br />
Det här kapitlet inleds med att jag motiverar valet av analysmetod. Därefter presenterar jag<br />
Appraisal-systemet översiktligt. I kapitlets tredje <strong>och</strong> sista del beskriver jag min egen<br />
analysmodell.<br />
3.1 Valet av analysmetod<br />
Det finns flera sätt att undersöka evaluerande språkbruk. Man skulle t.ex. kunna använda sig av<br />
genreanalys eller kritisk diskursanalys. För att svara på frågan hur evalueringar syns i<br />
dokumentationen använder jag mig av textanalys som utgår dels från delar av Appraisalsystemet,<br />
dels från vissa aspekter som tas upp i SoL. Denna kombination förefaller lämplig<br />
eftersom de evalueringar som Appraisal behandlar på olika sätt har gemensamma<br />
beröringspunkter med dokumentationsriktlinjerna i SoL (se 3.3.2). Genom att koppla samman<br />
textanalysen med SoL hoppas jag kunna göra min analys relevant för verksamheten. Dessutom<br />
är systemet mycket välbeskrivet <strong>och</strong> framstod därmed som ett behändigt analysverktyg.<br />
Eftersom systemet är så utförligt beskrivet blir det också möjligt att jämföra min studie med<br />
andra undersökningar.<br />
En annan möjlighet skulle kunna ha varit att beskriva de olika texttyperna eller genrerna inom<br />
materialet, med utgångspunkt i de olika rubrikerna. Den idén övergav jag ganska snabbt när jag<br />
upptäckte att rubrikerna används mycket inkonsekvent <strong>och</strong> till synes ofta godtyckligt.<br />
Ytterligare en möjlighet skulle kunna ha varit att söka efter variabler som modalitet eller<br />
garderingar. Jag hade också kunnat göra en analys utifrån grammatisk form genom att<br />
exempelvis söka efter värderande adjektiv. Jag anser dock att Appraisal-systemet täcker in även<br />
dessa aspekter, även om man delvis benämner dem på ett annorlunda sätt (olika typer av<br />
modalitet kan t.ex. benämnas övervägande funktion). Dessutom menar jag att utgångspunkten i<br />
en funktionell språksyn stämmer överens med studiens arbetsplatsrelevanta sammanhang; i<br />
förhållande till arbetsplatsen som studeras upplever jag det som mer relevant att beskriva<br />
språkets funktioner än dess grammatiska form.<br />
Jag upplever Appraisal som en flexibel metod som kan tillämpas på många olika sätt. Vad man<br />
inte får syn på med Appraisal kan alltså ofta vara en fråga om vilken tillämpning man använder.<br />
Jag kommer t.ex. inte att få syn på maktperspektiv som genus <strong>och</strong> ålder, även om det skulle vara<br />
möjligt att använda Appraisal på det sättet (se t.ex. Westberg 2008). (Maktperspektivet finns<br />
med i den här undersökningen på ett övergripande plan i <strong>och</strong> med att jag studerar monologiska<br />
kontra dialogiska yttranden.) Ett perspektiv som helt förbigås med Appraisal-analys är<br />
skrivprocessen <strong>och</strong> kognitiva aspekter hos skribenten. Jag kommer med Appraisal inte att få syn<br />
på hur skribenten resonerade när hon 3 gjorde ett visst yttrande, om hon korrigerade texten eller<br />
planerade texten innan hon började skriva <strong>och</strong> så vidare.<br />
Ett problem som skulle kunna utpekas i Appraisal-analyser är att man framförallt får syn på de<br />
yttranden som är evaluerande, <strong>och</strong> att neutrala yttranden på så vis förblir ostuderade.<br />
3 Jag använder hon som generiskt (allmänsyftande) pronomen i hela uppsatsen. Det innebär att<br />
personen som omtalas som hon kan vara av både kvinnligt <strong>och</strong> manligt kön.<br />
10