Attityd och dialogicitet i äldreomsorgens texter - Projekt CARPE
Attityd och dialogicitet i äldreomsorgens texter - Projekt CARPE
Attityd och dialogicitet i äldreomsorgens texter - Projekt CARPE
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
(enröstade). Jag kommer hädanefter använda ordet röst när jag syftar på perspektivaspekten.<br />
Aspekten positionering aktualiseras i <strong>och</strong> med att jag utgår ifrån att skribenten positionerar sig i<br />
förhållande till andra yttranden eller ståndpunkter.<br />
2.2 En systemisk-funktionell syn på språk<br />
Appraisal har utvecklats ur den systemisk-funktionella grammatiken. Följande punkter<br />
beskriver kortfattat vad som utmärker den systemisk-funktionella språksynen, <strong>och</strong> gäller även<br />
för Appraisal-teorin.<br />
• Fokus ligger på betydelse <strong>och</strong> funktion, <strong>och</strong> inte på form.<br />
• Kontext <strong>och</strong> språkbruk är grunden för hela den systemisk-funktionella<br />
språkbeskrivningen <strong>och</strong> används inte för att förklara avvikelser <strong>och</strong> fel.<br />
• Grammatiken ger uttryck för betydelse samtidigt som den skapar betydelse.<br />
Den systemisk-funktionella grammatiken, eller SFL som språksynen brukar benämnas<br />
internationellt, är en konstruktivistisk språkmodell vilket betyder att vi skapar våra relationer<br />
<strong>och</strong> verklighetsuppfattningar med språket som resurs. Modellen verkar fungera särskilt bra för<br />
samhällsengagerad språkforskning, <strong>och</strong> många forskare har använt sig av modellen för att<br />
studera språkets roll vid exempelvis makt- <strong>och</strong> genuskonstruktion. Den pedagogiska<br />
tillämpningen av SFL har också vuxit sig stark i flera länder, framförallt i Australien.<br />
(Holmberg & Karlsson 2006).<br />
Halliday, som alltså är lingvisten som utvecklade den systemisk-funktionella grammatiken,<br />
betraktar <strong>texter</strong> som funktionellt språk. Vilka funktioner fyller då språket för människan?<br />
Halliday delar upp språkets funktioner i tre metafunktioner: den ideationella, den interpersonella<br />
<strong>och</strong> den textuella funktionen. Den ideationella funktionen ger uttryck för erfarenheter <strong>och</strong><br />
används för reflektion. Den interpersonella funktionen skapar <strong>och</strong> upprätthåller sociala<br />
relationer <strong>och</strong> används för handling. Den textuella funktionen syftar till språkets form, vad som<br />
gör språk till en sammanhängande text <strong>och</strong> konkret medium (Halliday 1998:82-89). Den här<br />
uppsatsen undersöker framförallt vilka interpersonella resurser som används vid<br />
meningsskapandet, på så vis att jag fokuserar sociala relationer i texten (t.ex. vem som kommer<br />
till tals) <strong>och</strong> meningsförhandlandet emellan individ <strong>och</strong> omgivning (t.ex. vilka attityder som<br />
kommer till uttryck). Också den ideationella metafunktionen aktualiseras delvis, eftersom<br />
innehållet i <strong>texter</strong>na studeras genom aspekter som modalitet <strong>och</strong> perspektiv, <strong>och</strong> dessa aspekter<br />
brukar studeras inom ramen för den ideationella metafunktionen (t.ex. Hellspong & Ledin<br />
1997).<br />
2.3 Appraisal – dialogism <strong>och</strong> SFL i<br />
kombination<br />
Appraisal är en term som används för att beskriva ett stort omfång språkliga resurser som vi<br />
använder oss av vid social evaluering. Ordet appraisal kan enligt Norstedts ordbok översättas<br />
till värdering, uppskattning, bedömning <strong>och</strong> utvärdering på svenska, <strong>och</strong> min uppfattning är att<br />
7