Barns talspråksutveckling och AKK, Margareta Carlsson - SFSP
Barns talspråksutveckling och AKK, Margareta Carlsson - SFSP
Barns talspråksutveckling och AKK, Margareta Carlsson - SFSP
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Barns</strong> språkutveckling<br />
<strong>och</strong> <strong>AKK</strong><br />
Föreläsning vid Rikskonferens för <strong>SFSP</strong><br />
Gävle 1 oktober 2010<br />
Föreläsare: <strong>Margareta</strong> <strong>Carlsson</strong> leg. Logoped<br />
KOM-X Gävleborg<br />
margareta.carlsson@lg.se
Typisk språkutveckling<br />
När språkutvecklingen avviker vad gör vi då?<br />
Vilka behöver <strong>AKK</strong><br />
Vad innebär <strong>AKK</strong><br />
Läs <strong>och</strong> skrivutveckling <strong>och</strong> <strong>AKK</strong>
Communicare- göra gemensam -innebär<br />
alltså minst två personer.<br />
Vår roll som samtalspartner är lika viktig som<br />
brukarens för att budskapet ska nå fram.
Typisk språkutveckling<br />
Grunden för språkutveckling är social interaktionsamspel.<br />
Barnet visar tidigt förväntan på kontakt med<br />
föräldern.<br />
Föräldern svarar <strong>och</strong> lockar till vidare samspel. Från<br />
början - ögonkontakt <strong>och</strong> ljudande.<br />
Allt eftersom barnet utvecklas blir utöver intresse för<br />
samspelspartner barnet även intresserat av föremål<br />
etc som kommer i dess närhet.<br />
Barn förälder interagerar kring föremålet .Förälder<br />
pekar benämner i samspelsituationen.<br />
Social interaktionen ”fylls” successivt med verbalt<br />
innehåll.
Typisk språkutveckling<br />
Jollret utvecklas allt mer i <strong>och</strong> med den motoriska<br />
utvecklingen.<br />
I kombination med erfarenheter; se, smaka, lyssna<br />
manipulera med föremål mm utvecklas<br />
begreppsförståelse.<br />
Föräldern sätter ord på begreppen.<br />
Barnet härmar vill interagera med föräldern på nya<br />
sätt- Språket utvecklas.<br />
Grunden är dock alltid- social interaktionsförmåga.
Typisk språkutveckling<br />
Så småningom utvecklas leken allt mer i<br />
samspel – meningar byggs ut dockan sover<br />
etc.<br />
Böcker börjar bli intressanta. Nya språkliga<br />
erfarenheter.<br />
Text betyder något. Barnet ” skriver” <strong>och</strong> det<br />
betyder något.
Språkutveckling- Uttrycksförmåga<br />
4-6 v vokaljoller e-å e-å<br />
3-4 mån gurgelljud<br />
6-9 mån stavelsejoller<br />
9-12 mån intonationsjoller<br />
12-16 mån- de första orden<br />
18 mån- 2 år- två ordssatser
Utveckling av Språkförståelse<br />
10-12 mån situationsförståelse<br />
12-18 mån- symbolförståelse<br />
18 mån- 2 år- förstår aktivitetsord ( verb)<br />
2,5 år- identifierar efter funktion. Vilka kan<br />
man åka med ?<br />
3-4 år- Identifierar efter egenskaper ,storlek<br />
form <strong>och</strong> färg<br />
5-6 år- språklig medvetenhet
Avvikande språkutveckling <strong>och</strong> <strong>AKK</strong><br />
När dessa förutsättningar inte finns <strong>och</strong><br />
språket inte utvecklas normalt kan barnet<br />
behöva Alternativa Kommunikationsvägar-<br />
<strong>AKK</strong>.
Vilka behöver <strong>AKK</strong> ?<br />
Personer som behöver alternativt<br />
kommunikationssätt endast för att uttrycka sig. I regel<br />
normalbegåvade personer med rörelsehinder <strong>och</strong><br />
dysartri.. Ex.CP-skada, ALS etc.<br />
Personer som behöver <strong>AKK</strong> som stöd för att förstå<br />
<strong>och</strong> uttrycka sig. Ex personer med Downs syndrom,<br />
barn med språkstörning. Dessa personer kan behöva<br />
<strong>AKK</strong> endast under en period på väg mot tal.<br />
Enl. von Tetchzner Hygum Jensen 1996
Vilka behöver <strong>AKK</strong>? Forts.<br />
Personer som behöver <strong>AKK</strong> som ersättning<br />
både för att förstå <strong>och</strong> för att uttrycka sig. Ex.<br />
personer med grav utvecklingsstörning <strong>och</strong>/<br />
eller autism.<br />
Enl. S Tetchzner Hygum Jenesn 1996
Elevgrupper som inkluderas i förskola <strong>och</strong><br />
grundskola <strong>och</strong> som är hjälpta av <strong>AKK</strong><br />
Barn med Cp- skada<br />
Barn inom autismområdet<br />
Barn med utvecklingsstörning<br />
Barn med kognitiva svårigheter<br />
Barn med språkstörning<br />
Barn med invandrarbakgrund kan ha nytta av<br />
<strong>AKK</strong> för att underlätta språkförståelse under<br />
en period.
Vad är <strong>AKK</strong> ?<br />
<strong>AKK</strong> är alternativ <strong>och</strong> kompletterande kommunikation<br />
mellan människor som ersätter eller kompletterar ett<br />
bristande tal/språk<br />
<strong>AKK</strong> innefattar:<br />
Brukaren- personen som har kommunikativ<br />
funktionsnedsättning<br />
Redskapen- kommunikationssätt <strong>och</strong> hjälpmedel för<br />
kommunikation<br />
Omgivningen- samspelspartner, miljö<br />
<strong>AKK</strong> i teori <strong>och</strong> praktik Heister- Trygg
BRO-modellen<br />
Alla tre delar i BRO-modellen måste vara rätt<br />
anpassat för att <strong>AKK</strong> ska fungera.
BRO-modell<br />
B<br />
B<br />
R R<br />
O<br />
O<br />
Skiss utifrån BRO-modell<br />
Akk teori <strong>och</strong> praktik Heister-<br />
Trygg<br />
BRUKARE<br />
REDSKAP<br />
OMGIVNING<br />
Kommunikationssätt<br />
Hjälpmedel<br />
Hjälpmedels-<br />
oberoende<br />
Hjälpmedels<br />
beroende<br />
Kommunikations<br />
karta<br />
Kommunikationspärm<br />
Ögonpeksram<br />
Samtalsapparat<br />
Kommunikations<br />
dator
Heister Trygg 1998<br />
Alternativa Kommunikationssätt<br />
Manuella/ Kroppsliga- ej<br />
hjälpmedelsberoende<br />
Naturliga reaktioner- icke medvetna<br />
Signaler- medvetna ex. smackar -hungrig<br />
Gester, kroppsspråk<br />
Tecken som <strong>AKK</strong>- T<strong>AKK</strong>
Alternativa kommunikationssätt<br />
forts.<br />
Grafiska/ Visuella- hjälpmedelsberoende<br />
Föremål<br />
Fotografier<br />
Bilder ex. PCS, Nilbild, Pictogram<br />
Bliss<br />
Heister Trygg 1998<br />
Ord <strong>och</strong> fraser<br />
Bokstäver
Föremål –ge alternativ
Bilder
Bliss- vad är det ?<br />
Bliss är ett symbolsystem som uppfanns av<br />
Charles Bliss.<br />
C.Bliss var kemist <strong>och</strong> mycket intresserad av<br />
symboler <strong>och</strong> formler bl.a de kinesiska<br />
tecknen.<br />
Bliss hade en vision om ett slags<br />
internationellt skrifligt esperanto.
Bliss- sammansatta symboler
Bliss forts.<br />
Bliss symboler kan vara<br />
bildlika ex<br />
Hus bil
Uttrycka en känsla
Kommunikationshjälpmedel<br />
Kommunikationskartor<br />
Kommunikationspärm<br />
Ögonpeksram<br />
Kommunikationspass<br />
Samtalsapparater<br />
Datorer innehållande<br />
kommunikationsprogram
Mat karta
Samtalsapparater
Hur kan vi använda <strong>AKK</strong> med våra<br />
elever?<br />
Använda alla <strong>AKK</strong> sätt som underlättar för eleven.<br />
Om eleven ha god motorik är tecken det första <strong>AKK</strong><br />
sätt vi introducerar.<br />
För att barnet ska kunna utveckla Tecken som <strong>AKK</strong><br />
måste vi runt i kring barnet vara modeller. Tala<br />
samma språk! Hela tiden teckna till det vi säger.<br />
Viktigt att elevgruppen också lär sig tecken.
Hur kan vi använda <strong>AKK</strong> forts.<br />
Många barn i behov av Tecken är också i behov av<br />
Grafisk <strong>AKK</strong>. Personer i deras omgivning kanske inte<br />
förstår tecken.<br />
Många behöver bildstödsinformation för att förstå.
Dagsschema<br />
arbetspass
Grafisk <strong>AKK</strong><br />
Bildstöd för att förstå används idag i allt större<br />
utsträckning.<br />
Däremot är det inte lika självklart att eleven som ej<br />
kan tala eller teckna ska ha kommunikationskartor<br />
pärmar mm för att uttrycka sig. Ofta är de hänvisade<br />
till att bli JA resp. NEJ sägare.<br />
Precis som vid Tecken som <strong>AKK</strong> är det viktigt att vi<br />
tidigt introducerar bilder, bliss för att barnet ska<br />
kunna uttrycka sig <strong>och</strong> att vi är modeller.
Förslag på Grafisk <strong>AKK</strong> i samband med blöjbyte
Barn med CP-skada<br />
Ofta i behov av Grafisk <strong>AKK</strong><br />
Ge barnet möjlighet att påverka, ta initiativ, erbjuda<br />
val<br />
Bjud aktivteter utifrån barnets kognitiva nivå. (Se<br />
språkförståelseutv-kompensera för det barnet ej kan<br />
göra). De ska ej vara passiva åskådare.<br />
Situationskartor- Billek
Barn med CP- skada forts…<br />
Skapa generella kartor- var<br />
modell<br />
Samtala kring böcker<br />
Använd samtalsapparat- ex.<br />
step by step<br />
I fyllnadssaga<br />
Bildval på samling etc.
Samling- valmöjligheter
Barn med autism<br />
Svårigheter med den grundläggande<br />
samspelsförmågan.<br />
Svårt tolka alla signaler <strong>och</strong> samordna intryck i en<br />
samspels situation<br />
Många har speciellt svårt med auditiv information.<br />
Många har av ovanstående anledningar svårt att<br />
härma förstå de ord som används i situationen.<br />
Spegelneuroner. Rizzolatti<br />
Vi måste renodla situationen för att de ska<br />
förstå
<strong>AKK</strong> för personer med autism<br />
För att förstå<br />
Bildstöd<br />
Sociala berättelser<br />
Seriesamtal<br />
För att uttrycka sig<br />
Pecs<br />
Kommunikationskartor<br />
Handdatorer<br />
Samtalsapparater
Förberedelse på vad man ska göra
Schema för när barnet ska vara hos mamma resp<br />
pappa
Bildstöd för att förstå i form av seriesamtal
PECS- pärm till person med<br />
autism
Ex på en enkel<br />
kommunikationskarta till person<br />
med autism
Barn med kognitiva svårigheter<br />
Via <strong>AKK</strong> bromsar vi vårt taltempo ex när vi tecknar<br />
eller samtidigt pekar på bilder.<br />
Bilder stöttar minnet. Den muntliga instruktionen är<br />
borta i <strong>och</strong> med att den är uttalad. Bildinstruktion<br />
finns kvar.<br />
Bilder kan ge dem idéer om vad de ska säga eller<br />
göra.<br />
Bilder kan hjälpa dem att uttrycka sig i meningar
Aktivitetskarta
Barn med språksvårigheter<br />
Tecken som <strong>AKK</strong><br />
Nyttja handalfabetet i kombination med<br />
språkljudsträning.<br />
Lek med språkljud<br />
Bildstöd för språkljud ( ex praxisbilder) i<br />
kombination med pratapparat<br />
Använd talsyntes<br />
Ge bildstöd i böcker<br />
Bildkarta för att återberätta
Bildstöd för olika språkljud
Sagan om sötgröten
DART-s Poster<br />
ISAAC Barcelona<br />
2010<br />
Sagan om Rödluvan
DART-s Poster ISAAC<br />
Barcelona 2010<br />
Sagan om Rödluvan
Barn med invandrarbakgrund<br />
Under en period kan många av dessa barn<br />
ha hjälp framförallt av bilder för att förstå.
Läs <strong>och</strong> skrivutveckling- <strong>AKK</strong><br />
Läs <strong>och</strong> skrivutveckling är en följd av den normala<br />
språkutvecklingen.<br />
Många barn i behov av <strong>AKK</strong> har aldrig haft de<br />
normala förutsättningar för läs <strong>och</strong> skrivutveckling<br />
som barn utan funktionsnedsättning.<br />
Barn lär sig i mönster, behöver upprepa samma<br />
aktivitet, läsa samma saga hundratals ggr för att<br />
befästa begrepp mm.<br />
Hur ofta har barn i behov av <strong>AKK</strong> gjort det?
Fonologiskt minne<br />
Det finns vissa studier som pekar på att barn i behov<br />
av <strong>AKK</strong> har ett sämre fonologiskt minne.<br />
” Memory ability of children with complex communication needs.<br />
Maria Larsson <strong>och</strong> Annika Dahlgren Sandberg.2008.<br />
Man menar att barn som inte kan artikulera, härma<br />
får svårare att lagra ” ljudbilden” i det fonologiska<br />
minnet
Fonologiskt minne<br />
Om det är svårt att lagra i det fonologiska minnet kan<br />
det ju också bli svårt med lagring i arbetsminne.<br />
Vissa menar att även arbetsminnet kan vara sämre<br />
hos dessa barn. Forskning kring kring stimulans av<br />
arbetsminne via datorprogram ( RoboMemo )pågår.<br />
För att kompensera för nedsatt funktion i fonologiskt<br />
minne resp. arbetsminne är talsyntes oerhört viktigt.<br />
Ovannämnda forskare menar också att nya studier<br />
måste göras på barn som haft chans att nyttja<br />
talsyntes tidigt.<br />
<strong>Margareta</strong> <strong>Carlsson</strong> KOM-X
Hur kan vi stimulera läs <strong>och</strong> skrivutveckling hos<br />
barn som inte talar?<br />
Barnet ska tidigt ha tillgång till <strong>AKK</strong>, tecken <strong>och</strong>/ eller<br />
kommunikationskarta i alla sammanhang<br />
Bjud böcker. Samspela –shared reading.<br />
Läs samma saga många ggr. Lek samma lek många<br />
ggr.<br />
Barn lär sig i mönster. Behöver upprepa för att<br />
mönstret ska befästas<br />
Läs samma saga med olika fokus.<br />
Vad gjorde personerna i historien.<br />
Vad kände flickan ?<br />
Vilka platser besökte dom?
Ge barnet möjlighet att interagera
Läs <strong>och</strong> skrivstimulans forts.<br />
Bildkoda berättelser- stimulerar förmågan att<br />
uttrycka sig i meningar.<br />
Lek med bokstäver via talsyntes- gissa ord<br />
Nonsensord, delar av ord,<br />
Rim-lekar<br />
Ordtavlor- berätta till bilder utifrån dem<br />
Diskutera begrepp.<br />
Höra rätt <strong>och</strong> felmeningar
<strong>Margareta</strong> <strong>Carlsson</strong> Leg.logoped KOM-X
Rim-lek
Hur kan vi kompensera forts?<br />
Lek med ord. Ta bort första eller sista<br />
bokstaven ge förslag på stavelser att<br />
kombinera med. Ex<br />
s– ak<br />
b-ak<br />
t-ak<br />
v-ak<br />
Arbeta med ordets betydelse .Rita upp ex vak<br />
<strong>Margareta</strong> <strong>Carlsson</strong> KOM-X
Hur stimulera meningsbyggnad<br />
Fylleriövningar. åka<br />
Igår…..jag till badet åkte<br />
inte<br />
Det var ………kul. jätte<br />
gå på bio<br />
På tisdag ska jag…… spela piano<br />
<strong>Margareta</strong> <strong>Carlsson</strong> KOM-X
Forskning kring läs <strong>och</strong> skrivutveckling hos barn i<br />
behov av <strong>AKK</strong><br />
Annika Dahlgren Sandberg prof. Göteborgs univ.<br />
Maria Larsson Fil dr. Göteborgs univ.<br />
Janna Ferreira logoped Linköpings univ.<br />
Shirley McNaughton PH.D Ontario Canada<br />
Marieke Peeters m.fl Dr, Radboud Univ. Nijmegen
Flera studier visar att eleverna kan knäcka koden, vilket är ett<br />
tydligt kriterium på framgång i läs <strong>och</strong> skrivutv. hos talande barn.<br />
I Maria Larssons forskning kunde dock icke- talande elever inte<br />
läsa trots att de knäckte koden.<br />
De får inga tydliga ljudrepresentationer i minnet.<br />
Jfr med barn i Irland. De hade kommit längre i sin läs <strong>och</strong><br />
skrivutv. Talsyntes en orsak.
Janna Ferreiras avhandling<br />
Sounds of silence<br />
Jämförde icke-talande barns läs <strong>och</strong> skrivförmåga<br />
med talande barn som hade läs <strong>och</strong> skrivsvårigheter.<br />
Båda grupperna blev bättre genom att träna på det<br />
som var svårt för dem.<br />
Ortografiskt / fonologiskt<br />
Båda knäckte koden men generellt sett blev hela<br />
tiden den talande gruppen bättre.
Janna Ferreira forts.<br />
Den fonologiska träningen hade effekt på<br />
stavningsförmågan men inte på läsförmågan<br />
hos de icke-talande barnen.
Studie kring lässtimulans i hemmet<br />
Home literacy environment…<br />
Marieke Peeters m.fl International journal of language<br />
disorders 2008<br />
Syfte: Undersöka om läs-bokmiljön i hemmet för barn<br />
med Cp var jämförbar med miljön för barn utan<br />
funktionsnedsättning<br />
Undersöka i vilken grad talskada, finmotoriska<br />
svårigheter samt kognitiva funktionshinder<br />
begränsade deras läs <strong>och</strong> bokmiljö i hemmet
Metod<br />
Frågeformulär skickades ut till föräldrar till 62 barn<br />
utan funktionshinder som matchade 40 barn med CP<br />
beträffande ålder 6 år, socioekonomiskt status <strong>och</strong><br />
kön.<br />
Man undersökte betydelsen av tal, finmotorisk<br />
förmåga samt kognitiv förmåga.
Resultat<br />
Barn med cp var mindre intresserade av att delta i<br />
skrivaktiviteter <strong>och</strong> mindre involverade i samtal i<br />
anslutning till sagoläsning.<br />
Talförmågan predicerade hur mycket bokliga<br />
aktiviteter man ägnade sig åt. Ju sämre tal desto<br />
färre bokliga aktiviteter.<br />
Hur aktiva barnen var vid sagoläsning var också<br />
predicerat av vilken finmotorik de hade.<br />
Föräldrar till barn med cp hade också lägre<br />
förväntningar på sina barns förmåga att lära sig läsa<br />
<strong>och</strong> skriva
AAC Literacy Ramp<br />
Shirley McNaughton beskriver en AAC Literacy<br />
Ramp.<br />
Hon utgår från att barnet får ett språk via <strong>AKK</strong>-<br />
Tecken bilder bliss mm<br />
Stor tillgång till böcker interaktivt material mm<br />
God hjälp i skolan med fonologisk medvetenhet,<br />
meningsbyggnad, ordförståelse mm.
Vi utvecklar ordförståelse - begrepp när vi börjar läsa<br />
ord.<br />
Uppmuntra barn att fråga om ords betydelse. Många<br />
av våra barn vana att inte förstå allt.<br />
Vi får erfarenhet av meningsstruktur när vi försöker<br />
skriva kortare meddelanden, utvecklar på så sätt<br />
språket.<br />
Bjud ” Alternativa Pennor”- skriva på dator,<br />
bokstavstavla etc.
Skolsituation<br />
Elever i behov av <strong>AKK</strong> kräver stora insatser från<br />
skolan.<br />
Eleverna har rätt till assistent för praktiska uppgifter<br />
De bör ha en kompanjonlärare som anpassar<br />
uppgifter pedagogsikt utifrån elevens behov texter<br />
mm.<br />
Ex. Eleven ska räkna 10 uppgifter, orkar bara göra 5,<br />
vilka uppgifter är viktigast att eleven gör.<br />
Hur anpassa textinnehållet mm.<br />
Skapa inkludering. Barn i behov av <strong>AKK</strong> <strong>och</strong> dess<br />
kompanjonlärare, assistent ska ej vara en ö i klassen!
Läs <strong>och</strong> skriv<br />
Ha förväntningar<br />
Det tar tid jfr svenska som andra språk.<br />
Eleven har hört svenska språket men ej producerat<br />
meningar på svenska förrän han börjar uttrycka sig i<br />
skrift.- många år efter det typiska barnet.<br />
Ge dem en chans!
Barn som av olika anledningar saknar eller har<br />
nedsatt förmåga att förstå eller uttrycka sig via tal har<br />
god hjälp av <strong>AKK</strong>.<br />
Vi har en viktig uppgift att skapa förutsättningar för<br />
dem att kommunicera.<br />
Rätten till Kommunikation<br />
Det ska inte bara finnas Fysiska Ramper utan även<br />
Kommunikativa Ramper !