Förord - Klippan
Förord - Klippan
Förord - Klippan
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
KAPITEL 5<br />
INTRESSEKONFLIKTER<br />
I detta kapitel behandlas intressekonflikter och större frågor i kommunen. Problemområdena tas upp var<br />
för sig. Efter en faktaredogörelse i ämnet följer under rubriken "lösning" kommunens inriktning och prio<br />
ritering i den fortsatta planeringen.<br />
5.1 VATTENTÄKTER<br />
Enligt miljöskyddsprogrammet skall kommunen via det kommunala ledningsnätet leverera ett fullgott<br />
dricksvatten. Kommunen skall skydda och värna vattentäkter på ett sätt som garanterar fullgod vattenför<br />
sörjning i framtiden. EU:s ramdirektiv för vatten är redovisade i kap 1.3.<br />
Vid stora grustillgångar är det vanligen gott om grundvatten. Konflikt uppstår, när det finns intresse för<br />
både grusbrytning och vattenuttag i ett och samma område. Grusmaterialet har mycket god vattengenom-<br />
släpplighet och oönskad påverkan kan därför lätt nå grundvattnet och skada det.<br />
Den sura nederbörden gör att grundvattnet successivt försuras. Marklagren ovanpå har dock en viss för<br />
måga att neutralisera, varför påverkan på grundvattnet ännu inte är alarmerande. Men i stora delar av<br />
kommunen består jordtäcket av morän med ringa neutraliserande effekt. Man bör därför vara vaksam på<br />
problemet.<br />
Om vegetationstäcket och en stor del av marklagret försvinner, kommer den naturliga<br />
neutraliseringsförmågan att avsevärt försämras med sämre grundvattenkvalitet som konsekvens. Det<br />
innebär inte bara sänkt pH-värde utan också en ökning av metaller och tungmetaller i vattnet.<br />
I samband med grusbrytning kan man aldrig helt gardera sig mot olyckshändelser och oavsiktlig förore<br />
ning av marken. Små vattentäkter kan dessutom drabbas av grundvattensänkning och därmed sinande<br />
brunnar till följd av grusbrytning.<br />
Det moderna jordbruket kan komma i konflikt med intresset av en vattentäkt. Vid gödning och olika slag<br />
av bekämpning sprids näringsämnen och kemiska medel. Dessa kan leta sig ned i marken och påverka<br />
grundvattnet.<br />
Bebyggelse inom influensområdet för en vattentäkt är inte heller helt riskfritt. I och med att fler aktiviteter<br />
försiggår på marken är också sannolikheten större för att olika ämnen kommer ned i marken och för-<br />
orenar grundvattnet.<br />
Kring kommunala vattentäkter finns skyddsområden, med bestämmelser, förordnade av länsstyrelsen.<br />
Då det handlar om många konsumenter och stora kommunala investeringar är behovet av skydd särskilt<br />
stort.<br />
133
Nedan behandlas de två kommunala vattentäkter där det föreligger starka intressekonflikter.<br />
.1 Klintarp<br />
I Klintarp finns en vattentäkt som försörjer <strong>Klippan</strong>s tätort m.fl. mindre orter med renvatten. I området<br />
finns också isälvsavlagringar markerade som viktiga för grusförsörjningen.<br />
Klintarp ingår även i riksintresseområde för naturvården och för friluftslivet. Därtill bedrivs modernt jord<br />
bruk på åkermarken i området. För vattenförsörjning, naturvård och friluftsliv bör markens nuvarande<br />
användning inte förändras.<br />
Grustäktsverksamhet riskerar vattenkvaliteten, spolierar värdefulla naturmiljöer och försämrar naturupple-<br />
velsen för friluftslivet.<br />
Nitrathalten i råvattnet är förhöjd. Detta beror med största sannolikhet på åkerbruket.<br />
Lösning:<br />
I Klintarp prioriteras vattentäkten.<br />
Grundvattentillgångarna måste säkras. Vattentäkten i Klintarp är föremål för utredning i avsikt att skärpa<br />
skyddsbestämmelserna. Förslag till nya gränser för skyddsområdet har redovisats på kartbilaga 8.<br />
De nya gränserna kommer inte i konflikt med rekommenderad väg för transport av farligt gods.<br />
Kommunfullmäktige beslutar om förslag till nya gränser för skyddsområdet och Länsstyrelsen fast-<br />
ställer dessa.<br />
Ingen ytterligare täktverksamhet bör ges tillstånd inom den inre skyddszonen. Stor restriktivitet måste<br />
gälla även för den yttre skyddszonen. Bestämmelserna bör omprövas även vad beträffar gödning så att<br />
kvalitén på vattnet inte äventyras.<br />
Ny bostadsbebyggelse inom skyddsområdet bör utformas och uppföras i enlighet med krav på säkerhet så<br />
att risken för förorening av grundvattnet minimeras.<br />
.2 Östra Ljungby<br />
I Östra Ljungby finns en kommunal vattentäkt, som försörjer Östra Ljungby och Stidsvig med vatten.<br />
Inom vattentäktens skyddsområde finns grusavlagringar. Tidigare täktverksamhet är avslutad.<br />
Vattentäkten är belägen i anslutning till tätorten, varför ett visst bebyggelsetryck föreligger.<br />
Lösning:<br />
I Östra Ljungby prioriteras vattentäkten. Vattenkvalitén bör inte äventyras genom att ytterligare skyddan<br />
de lager av material över grundvattenytan tas bort. Skyddsbestämmelserna bör skärpas. Inget ytterligare<br />
tillstånd till grusbrytning bör ges vare sig inom det inre eller yttre skyddsområdet.<br />
Ny bostadsbebyggelse inom skyddsområdet bör utformas och uppföras i enlighet med krav på säkerhet så<br />
att risken för förorening av grundvattnet minimeras.<br />
134
5.2 GRUS<br />
<strong>Klippan</strong>s kommun är förhållandevis rik på grus. Det kommunala målet om en god hushållning med<br />
naturresurser ger som konsekvens, att minsta möjliga mängd grus skall brytas och att brytningens<br />
påverkan på landskapet skall minimeras. I miljöskyddsprogrammet är det fastslaget, att grustäkternas<br />
inverkan på landskapsbild, flora och fauna skall utredas.<br />
.1 Kommunen intar följande principiella ståndpunkter:<br />
• Tillstånd till täkter för grus, lera och dylikt skall meddelas restriktivt och först efter noggrann<br />
prövning i varje enskilt fall.<br />
• Grus skall aldrig brytas inom ett influensområde för befintlig eller framtida vattentäkt.<br />
• Antalet öppna täkter skall hållas lågt och brytningstiderna vara korta, så att uttagen sker<br />
snabbt.<br />
• Vid beslut om grustäktsverksamhet måste frågor om landskapsbild, ekologi och<br />
trafikstörningar samt behov av grus utredas i enlighet med MB och f.d. NVL:s bestämmelser.<br />
• Den grushushållningsplan, som f.d. NSK (numera NOSAM) genomförde 1993, ger en samlad<br />
bedömning av konsekvenserna av grusbrytning.<br />
• Med ledning av de inventeringar som gjordes 1991-1994 bör ett register över samtliga<br />
grustäkter i kommunen upprättas och hållas aktuellt.<br />
• Exploateringssamverkan över fastighetsgränser bör eftersträvas vid täktverksamhet för<br />
undvikande av onaturliga gränser i landskapet vid återställande av täkten.<br />
.2 Här behandlas några områden där motstående<br />
intressen är särskilt starka:<br />
1 Herrevadskloster Bonnarp<br />
Ett större område kring Herrevadskloster - Bonnarp är enligt riksantikvarieämbetet av riksintresse för<br />
kulturminnesvården. I samma område finns betydande mängder brytningsvärt grus.<br />
Lösning:<br />
I Herrevadskloster - Bonnarpsområdet prioriteras landskapets kulturhistoriska värden.<br />
Brytning av grus bör ej tillåtas eftersom det inverkar menligt på landskapsbilden.<br />
135
2 Riseberga<br />
Riseberga är en kyrkby, med kulturhistoriskt värde. Byn är belägen på och i anslutning till ett större<br />
område med grusavlagringar, som bedöms värdefulla för grusförsörjningen.<br />
Lösning:<br />
Området kring byn bör bevaras, så att landskapets karaktär bibehålls.<br />
Någon grustäktsverksamhet bör av estetiska skäl inte tillåtas inom synhåll från kyrkbyn.<br />
3 Färingtofta<br />
Färingtofta kyrkby utgör en kulturhistoriskt värdefull miljö, omnämnd i kulturminnesvårdsprogrammet för<br />
f.d. Kristianstads län och ”från Bjäre till Österlen”. Byn är belägen i anslutning till ett område med<br />
grusavlagringar.<br />
Lösning:<br />
Landskapets kulturhistoriska värden prioriteras.<br />
Täktverksamhet som försämrar landskapets kulturhistoriska värden bör ej tillåtas.<br />
4 Söder om Perstorp<br />
Området är intressant för friluftslivet. Där finns också värdefulla lokaler för naturvården. Trakten är rik på<br />
grus.<br />
Lösning:<br />
Ingen grusbrytning bör ske i området så att dess värde för friluftslivet försämras.<br />
Grustäkt vid Färingtofta<br />
136
5.3 FLYGVERKSAMHET Kartbilaga 2<br />
Militärflyget har haft en historisk anknytning till Ljungbyhed. Samhället har växt upp kring flyget och<br />
invånarna där är beroende av det på olika sätt. I dag finns fyra start- och landningsbanor vid flygflottiljen.<br />
De senaste åren har man flugit framförallt med skolflygplanen SK 60-plan, PA31:or och SK 61:or. Se F5planen.<br />
Flygverksamhet på F5-området alstrar framförallt buller men också en del avgaser.<br />
Ett stort område kring Ljungbyhed i påverkas av buller. Enligt miljöskyddsprogrammet får gällande rikt<br />
värden för buller inte överskridas. Detta värde överstigs i stora delar av orten Ljungbyhed och i ett områ-<br />
de, som sträcker sig cirka 10 km västerut, omfattande även större delen av Krika.<br />
Lösning:<br />
Flygets intressen prioriteras inom dess influensområde. Det innebär, att bebyggelseutvecklingen i områ<br />
det, där flygbullernivån överstiger 55 dBA, skall regleras, så att inte restriktioner måste läggas på verksamheten.<br />
I Ljungbyheds samhälle ligger bullernivån över gränsvärdet för vad som är acceptabelt vid nybyggnad.<br />
Orten måste dock tillåtas att utvecklas. I samhället skall erbjudas fullgod service, såväl kommer<br />
siell som offentlig.<br />
Förtätningar av den centrala bebyggelsen bör kunna ske, men nya stora bostadsområden bör undvikas, där<br />
bullernivån överstiger 65 dBA. Dessa kan i stället lokaliseras norr om rv. 13, väster och öster om väg 108<br />
samt söder om nya 13/1816. För all ny bebyggelse på orten bör gälla, att ljudnivån inomhus inte får övers<br />
tiga 30 dBA i enlighet med Infrastrukturspropositionen 1996/97:53 som beslutades av riksdagen mars<br />
1997. Det bör noteras att Ljungbyheds invånare är knutna till flyget på olika sätt och därför har en högre<br />
toleransnivå gentemot det ljud som verksamheten alstrar. Bullerstörningarna omfattar också Krika by. Det<br />
skall klarläggas, vilken ytterligare bebyggelse, som kan tillåtas i byn med hänsyn till bullret. Resten av<br />
det<br />
bullerstörda området utgörs av landsbygd. Bebyggelseutvecklingen här är idag relativt låg och behöver<br />
inte regleras särskilt.<br />
Innan nya områden tas i anspråk avser kommunen upprätta en fördjupad översiktsplan, FÖP, för<br />
hela Ljungbyhed.<br />
137
Väg 21 mot Helsingborg Väg 13 mot Ängelholm Väg 108 mot Örkelljunga<br />
Väg 13/108 Ystad/Malmö<br />
Ljungbyheds start- och landningsbanor samt vägnät till de större orterna i Skåne.<br />
138
5.4 RÖNNE Å<br />
Rönne å och delar av dess dalgång är enligt naturvårdsverket av riksintresse för naturvården. Nedströms<br />
Stackarpsdammen är den därtill klassad som riksintressant för friluftslivet. Ån utgör en populär kanotled<br />
från Ringsjön till havet. Rönne å tjänar som recipient för flera reningsverk, kommuner och större<br />
industrier. Vattenkvalitén kontrolleras regelbundet genom Rönneåkommitténs försorg. Vattnet är mycket<br />
näringsrikt, främst beroende på urlakning av kväve och fosfor från jordbruksmark och på utsläpp från<br />
reningsverk. Därtill märks förhöjda värden av vissa metaller.<br />
Kanotleden är väl anordnad med övernattningsplatser, eldningsplatser, dricksvatten mm iordningställda<br />
och markerade på en kanotkarta. Det sammanlagda antalet kanoter i ån beräknas till 15 000 per år.<br />
Kanotingen ger upphov till slitage på stränder och näraliggande områden. Dåligt uppträdande hos ett litet<br />
antal individer gör att boende längs vattendraget kan känna sig störda.<br />
Lösning:<br />
Rönne å är en mellankommunal angelägenhet och frågor som rör den skall lösas i samarbete med övriga<br />
kommuner längs ån. Information om skyddsvärden i och kring ån skall i ännu större utsträckning riktas till<br />
dem som rör sig där. Kommunen bör verka för att vattenkvalitén förbättras. Antalet övernattningsplatser<br />
och rastplatser bör utökas. Större insatser bör göras i fråga om information om skyddsvärden och<br />
hänsynstagande till häckande fågel. Om slitage på stränder och näraliggande områden ändå förvärras, bör<br />
landstigningsförbud införas mellan de iordningställda rast- och lägerplatserna. Ett dylikt förbud skrivs<br />
lämpligen in i den kommunala ordningsstadgan. I enlighet med vad som sägs i Rönneåkommitténs<br />
informationsbroschyr måste de vattenvårdande åtgärderna i framtiden inriktas på att reducera läckaget av<br />
näringsämnen från jordbruksmark samt att minska utsläppen av kväve från industrin och de kommunala<br />
reningsverken. Möjligheten att införa odlingsfria skyddszoner längs ån kommer att utredas.<br />
Rönne å (Gränsen mot Åstorps kommun)<br />
139
5.5 HÄSTAR OCH RIDNING<br />
<strong>Klippan</strong>s kommun är mycket hästtät. I kommunen fanns, år 2000, fem ridklubbar: Åsbo ponnyklubb,<br />
Perstorps ridklubb, Åsbo ryttarförening Herrevadskloster och <strong>Klippan</strong>s ridklubb. Vid Krika uppförs för<br />
närvarande ytterligare en större hästanläggning. Dessutom finns ett stort antal enskilda hästägare i<br />
kommunen, av vilka inte alla har tillgång till egen mark att rida på. Många ryttare rör sig således i marker,<br />
som inte är deras egna. Allemansrätten ger viss möjlighet för enstaka ryttare att färdas i markerna.<br />
Organiserade ridturer med många ekipage har dock inte samma rätt. Inte heller får man utan tillstånd<br />
regelbundet rida samma stråk på annans mark, så att ridstigar skapas genom slitage på marken.<br />
Avsaknaden av vedertagna, godkända ridstråk gör att många ryttare håller sig längs såväl allmänna som<br />
enskilda vägar. Detta innebär trafikfara, särskilt som många hästar blir oroliga av motorfordon. Många rör<br />
sig också som nämnts på andras marker. Detta är en källa till konflikter, då flera markägare upplever att<br />
intrånget och slitaget på deras marker är oacceptabelt. Det förekommer hästhållning även inom<br />
tätbebyggda områden. Närboende kan drabbas av olägenheter som hästallergen, lukt och flugor. Vid<br />
nyplanering bör ett skyddsavstånd på minst 200 meter hållas kring en hästanläggning (enl. Länsstyrelsens<br />
rekommendationer). Eventuellt behov av skydd prövas av miljö- och byggnämnden (MB 9 kap 3§).<br />
Lösning:<br />
Goda förutsättningar för ridning skall finnas, men markägare skall inte lida någon skada. Eventuellt<br />
intrång regleras genom avtal med berörda parter. Eftersom hästintresset är stort i hela kommunen, bör<br />
möjligheterna till anordnande av ridstigar utredas närmare. Stigarna bör då lokaliseras till kommunens<br />
hästtäta områden i nordväst samt till Herrevadskloster. Ridstigar på Söderåsen kan också bli aktuella.<br />
Hästhållning inom områden med detaljplan eller områdesbestämmelser regleras i ”Särskilda bestämmelser<br />
till skydd mot olägenheter för människors hälsa. Det är kommunens uppfattning att en tolerant syn på<br />
avståndet mellan hästhållning och bostäder måste tillämpas. Vilket avstånd som är lämpligt måste<br />
bedömas i varje enskilt fall.<br />
Hästgård utanför Ljungbyhed<br />
140
5.6 LANTBRUK OCH DJURHÅLLNING<br />
Kring lantbruk med djurhållning uppstår viss lukt. Denna kan uppfattas som en olägenhet av dem, som<br />
inte hör till gården. Enligt Boverkets rekommendationer (Bättre plats för arbete) bör inte ny bebyggelse<br />
uppföras närmare djurstallar med mer än 100 djurenheter, än 500 meter och inte närmare djurstallet till ett<br />
familjejordbruk än 200 meter.<br />
Om dessa rekommendationer tillämpades konsekvent skulle ytterligare bosättningar i flera av kommunens<br />
byar omöjliggöras. Ny bebyggelse skulle få lokaliseras i andra lägen, vilket skulle ge främmande inslag i<br />
landskapsbilden, där den gamla bystrukturen dominerar.<br />
Miljöbalken, 9 kap 3 §, ”Med olägenhet för människors hälsa avses störning som enligt medicinsk eller<br />
hygienisk bedömning kan påverka hälsan menligt och som inte är ringa eller helt tillfällig.”<br />
Begreppet ”olägenhet för människors hälsa” ersätter begreppet ”sanitär olägenhet”.<br />
Djurlukt, gödsellukt, buller från verksamheter inom jordbruket m.m. är en del av livet på landet. Samtidigt<br />
skall djurstallar och tillhörande anläggningar skötas, så att inte olägenheterna blir större än nödvändigt.<br />
Om ingen bebyggelse får lokaliseras närmare något djurstall än 500 meter, läggs en hämsko på landsbygdens<br />
utveckling, som inte är försvarbar, när det samtidigt pågår ansträngningar, för att landsbygden<br />
skall leva. Etablerade byar är boendemiljöer, där närhet till lantbruk är ett naturligt inslag. Viss komplette-<br />
ring i befintliga byar bör därför få förekomma.<br />
Lösning:<br />
Kommunen bör fastlägga en policy avseende vilka skyddsavstånd som skall tillämpas för de olika verk-<br />
samheterna. Inom det fastlagda skyddsavståndet bör inga nya bostäder tillåtas.<br />
5.7 VINDKRAFT<br />
Lämpliga områden för vindkraft i energiklass A och B, saknas inom <strong>Klippan</strong>s kommun.<br />
Områden inom energiklass C och D finns i väster mot gränsen till Ängelholm. Huvuddelen av kommunen<br />
utgörs av skogsområden och klassas därmed i energiklass D.<br />
Jordbrukslandskapet i väster är bättre och tillhör klass C, varav de vindrikaste områdena finns på gränsen<br />
mot Ängelholm. En etablering här innebär dock starka konflikter med natur- och kulturmiljön.<br />
SE även, NUTEK (SOU 1988:32),(Boverket Allmänna råd 1995:1), Lokalisering av vindkraftverk och<br />
radiomaster i Skåne, aug. –96, Vindenergi i Skåne, SMHI, jan. 94.<br />
141
5.8 KULTURMILJÖVÅRD<br />
Utbyggnader (intresseområde för tätortsexpansion) föreslås vid Herrevadskloster – Skräddarhusen,<br />
Slättåkra – Svenstorp och vid <strong>Klippan</strong>s pappersbruk (Borgen). Samtliga dessa ligger inom riksintressen<br />
för kulturmiljövården<br />
Påtagliga skador på riksintresset kan inte uteslutas.<br />
Lösning<br />
Innan områdena tas i anspråk avser kommunen att upprätta fördjupade översiktsplaner,<br />
områdesbestämmelser och/eller detaljplaner. Dessa planer måste föregås av en noggrann analys och en<br />
nära kommunikation med Länsstyrelsen.<br />
142
KAPITEL 6<br />
RIKTLINJER FÖR<br />
ANVÄNDNING AV MARK<br />
OCH VATTEN (Karta A)<br />
6.1 VIKTIGARE BESTÄMMELSER I<br />
LAGTEXTER<br />
MB 3 kap 1 §. "Mark- och vattenområden skall användas för det eller de ändamål, för vilka områdena är<br />
mest lämpade med hänsyn till beskaffenhet och läge samt föreliggande behov. Företräde skall ges sådan<br />
användning som medför en från allmän synpunkt god hushållning".<br />
Vid sidan om denna grundläggande hushållningsbestämmelse finns en rad olika speciallagar, som reglerar<br />
mark- och vattenanvändningen. Många bestämmelser gäller generellt för hela kommunens yta.<br />
Här följer en genomgång av de viktigaste lagrummen:<br />
• All täktverksamhet utöver markägarens husbehov är tillståndspliktig enligt MB 12 kap 1§.<br />
För övriga arbetsföretag som kan komma att väsentligt ändra naturmiljön måste samråd ske<br />
med länsstyrelsen innan arbetet påbörjas enligt MB 12 kap 6 §.<br />
• Strandskydd enligt MB 7 kap 13 § (f.d. NVL 15 §) råder inom 100 meter från strandlinjen<br />
vid alla kommunens sjöar, åar och större bäckar. Skyddet innebär, att vissa åtgärder inte får<br />
vidtas inom området, som hindrar eller avskräcker allmänheten från att beträda det. Strandskyddet<br />
gäller normalt inte på tomtmark och inom detaljplan. För att tillgodose strandskyddets<br />
syfte kan det utvidgas till högst 300 meter.<br />
• Alla fornlämningar, kända såväl som okända, jämte ett kringliggande skyddsområde är skyddade<br />
enligt lagen om kulturminnen. Skyddsområdets storlek beror på fornlämningens art. Påverkan<br />
på fornlämningen får inte ske utan tillstånd enligt nämnda lag.<br />
• Skog skall enligt MB 3 KAP 4 §, (f.d. skogsvårdslagen), numera skötas, så att den varaktigt<br />
ger en hög och värdefull virkesavkastning. Därvid skall dock hänsyn tas till naturvården och<br />
andra allmänna intressen.<br />
• Enligt MB 12 KAP 7-10 §§, (f.d. lagen om skötsel av jordbruksmark), reglerar bland annat<br />
nedläggning av åkermark. Dessutom stadgas det om viss hänsyn till naturvårdens intressen.<br />
143
144
6.2 KOMMUNAL RIKTLINJE<br />
Större exploateringsföretag bör lokaliseras till områden och stråk, som redan är exploaterade. På så sätt<br />
hushållar man med markresurser och bevarar samtidigt handlingsfrihet inför framtiden. Parallellt med<br />
upprättandet av ÖP-2002 har en fördjupad översiktsplan, FÖP, för Söderåsen tagits fram. Denna beräknas<br />
att antas av fullmäktige samtidigt som antagandet av ÖP-2002. FÖP för Söderåsen kompletterar ÖP-2002.<br />
Området som omfattas av FÖP för Söderåsen kommer således att gälla parallellt med ÖP-2002.<br />
6.3 BESKRIVNING TILL<br />
MARKANVÄNDNINGSKARTAN (Karta A)<br />
Kartan redovisar grunddragen i hur mark och vatten avses användas. Eftersom översiktsplanen är strategisk,<br />
förutsättes fortsatt utredning om exploatering respektive behov av skydd inom de intresseområden<br />
som markerats. Närmare beskrivning av sektorsintressena återfinns i kap 3.<br />
Områden, där täktverksamhet kan tillåtas, har inte markerats på kartan. Ställningstaganden inom denna<br />
sektor är gjorda enligt grushushållningsplanen, som f.d. NSK har gjort. Se kartbilaga 7.<br />
<strong>Klippan</strong>s kommun har i tidigare policy bl. a. uttalat följande principiella ståndpunkter:<br />
• Grus skall aldrig brytas inom ett influensområde för befintlig eller framtida vattentäkt.<br />
• Antalet öppna täkter skall hållas lågt och brytningstiderna vara korta så att uttagen sker<br />
snabbt.<br />
• Vid beslut om grustäktsverksamhet måste frågor om landskapsbild, ekologi och trafikstörningar<br />
samt behov av grus utredas enligt MB bestämmelser<br />
• De täkter som strider mot upprättad översiktsplan och miljöskyddsprogram bör inte tillåtas<br />
Länsstyrelsen beviljar tillstånd till täkt och kan lagligen göra detta emot kommunens vilja.<br />
En redovisning av områden, där det kan finnas intresse av täktverksamhet finns på kartbilaga 7 "Värdefulla<br />
ämnen och material".<br />
.1 Förändringsområden<br />
• Områden där exploatering skett eller markanvändningen avses förändras.<br />
• Förändringarna kan bestå av ny bebyggelse, förtätning, nya vägar och ledningar, nya friluftsanläggningar.<br />
• För de tre tätorterna avses fördjupade översiktsplaner utarbetas. I övriga områden skall som<br />
regel översiktsplanen fördjupas eller områdesbestämmelser upprättas. Äldre detaljplaner skall<br />
ses över.<br />
145
.2 Områden med fastställd detaljplan eller områdesbestämmelse<br />
Detaljplan<br />
• <strong>Klippan</strong>s tätort<br />
• <strong>Klippan</strong>s pappersbruk<br />
• Ljungbyheds tätort (inkl Hästhagen)<br />
• Östra Ljungbys tätort<br />
• Stidsvig (inkl Övarp)<br />
• Hyllstofta<br />
• Lycke<br />
• Gråmanstorp<br />
• Nybygget<br />
• Ljung - Släaröd<br />
• Smålanden<br />
• Tornsborg<br />
• Fastarp<br />
Områdesbestämmelser<br />
• Östra Sorröd<br />
• Kopparmöllan<br />
• F5-området<br />
.3 Intresseområden för tätortsexpansion<br />
• <strong>Klippan</strong>s tätort<br />
• Ljungbyheds tätort<br />
• Östra Ljungby – Stidsvigs tätorter<br />
Avsikten är inte att tätorterna skall växa ut och fylla upp de markerade områdena. I detta skede har inga<br />
markundersökningar eller andra lokaliseringsanalyser gjorts, varför avgränsningarna får betraktas som<br />
preliminära. I de fördjupade översiktsplaner eller områdesbestämmelser som skall göras för tätorterna<br />
kommer framtida bebyggelseområden att närmare preciseras.<br />
.4 Övriga intresseområden för bebyggelse<br />
• Forsby<br />
• Färingtofta<br />
• Tornsborg<br />
• Riseberga<br />
• Hyllstofta<br />
• Gråmanstorp<br />
• Källna<br />
• Släaröd/Svenstorp<br />
Även i andra delar av kommunen kan småskalig bostadsbebyggelse, efter erforderlig planutredning, anses<br />
som lämplig. I första hand skall lämpligheten avgöras med hänsyn till kommunikationer, va- försörjning,<br />
service samt natur- och kulturmiljö. Områdesbestämmelser kan komma att användas.<br />
146
.5 Teknisk försörjning<br />
Större allmänna vägar Europaväg 4<br />
Riksväg 21<br />
Riksväg 13/108<br />
Länsväg 108 (Ljungbyhed – Örkelljunga)<br />
Planerade allmänna vägar Riksväg. 13 mellan <strong>Klippan</strong> – Krika – Ljungbyhed enligt<br />
Vägverkets alternativ väst. (Utredning pågår)<br />
Övriga vägar Transportväg mellan Extraco – Mölletofta – väg 1838.<br />
Järnvägar Helsingborg – Hässleholm, (Skånebanan föreslås av <strong>Klippan</strong>s<br />
kommun att byggas ut med dubbelspår)<br />
Europabanan Banverkets utredning avvaktas<br />
Högtrycksledning för naturgas Gråmanstorp - Vedby<br />
Högspänningsledning Söderåsen – Breared (2 x 400 kV)<br />
Planerade vindkraftverk Bolestad väster om Östra Ljungby.<br />
Kommunens VA-anläggningar VA-ledningar, reningsverk, vattenverk, branddammar m.m.<br />
.6 Bevarandeområden<br />
• områden där särskilda miljövärden finns och avses bevaras,<br />
• pågående markanvändning, i allmänhet jord- och skogsbruk, avses i allt väsentligt fortsätta,<br />
varvid förutsätts, att särskild hänsyn tas till natur- och kulturmiljön.<br />
• Inom dessa områden skall översiktsplanen vid behov fördjupas. Där det behövs för att säkerställa<br />
syftet med översiktsplanen upprättas områdesbestämmelser eller utfärdas förordnanden<br />
enligt MB.<br />
.7 Vattentäkter med förordnande (MB 7 kap 21 §)<br />
• Klintarp Nytt förslag till gränser för skyddsområdet prövas av länsstyrelsen.<br />
Beslut väntas vara klart 2001/2002.<br />
• Östra Ljungby<br />
• Ljungbyhed<br />
• Ljung<br />
• Färingtofta<br />
• Hyllstoftas skyddszoner kommer att upphävas.<br />
Inom skyddsområdena prioriteras vattenskyddet. Ingen exploatering, som riskerar vattenkvalitén bör<br />
tillåtas. Inga ytterligare täkttillstånd bör ges inom skyddsområdena. I Klintarp bör förordnande bestämmelserna<br />
skärpas även vad gäller gödsel- och kemikaliehantering i jordbruket.<br />
Inom område, där bevarandeområde för vattentäkt sammanfaller med förändringsområde, tillåts bebyggelse<br />
med de restriktioner, som skyddet av vattentäkten kräver.<br />
147
.8 Områden av intresse för naturvård,<br />
kulturmiljövård och friluftsliv.<br />
Naturvård: Områden av intresse för naturvården är redovisade på kartbilaga 3.<br />
På kartbilaga 4 redovisas N-inv. och B-Ö KN-inv.,.<br />
Kulturmiljövård: Områden av intresse för kulturmiljövården är redovisade på kartbilaga 5.<br />
Friluftsliv: Områden av intresse för friluftslivet är redovisade på kartbilaga 6.<br />
Beskrivningen av följande områden är till stor del hämtad från Öp-90.<br />
Östra Ljungby skog<br />
Värdefull naturmiljö, av intresse för friluftslivet.<br />
Områdets kvaliteter för friluftsliv och naturvård bör bevaras.<br />
Öja - Stora Mölla<br />
Värdefull kulturmiljö, intressant för friluftslivet och med vissa naturvärden.<br />
Områdets natur- och kulturvärden och landskapets öppna karaktär bör bevaras.<br />
Fastarp<br />
Värdefull kulturmiljö med vissa naturvärden.<br />
Områdets natur- och kulturvärden bör bevaras.<br />
Kopparmöllan<br />
Värdefull kulturmiljö, intressant för friluftslivet och med vissa naturvärden.<br />
Områdets natur- och kulturvärden och kvalitet för friluftslivet bör bevaras.<br />
Bjersgård<br />
148
Gråmanstorp - Bjersgård<br />
Större delen utgörs av värdefull kulturmiljö. Dessutom finns stora naturvärden samt mark av intresse för<br />
friluftslivet i området.<br />
Området kring sjöarna bör bevaras som naturområde. Kulturlandskapet i väster bör skyddas, så att dess<br />
kvaliteter består.<br />
Pappersbruket<br />
Värdefull kulturmiljö, området närmast bruket är av riksintresse.<br />
Enligt uppdrag skall gällande detaljplaner ses över vad gäller bevarandeaspekten.<br />
Tillkommande byggnader och anläggningar inom pappersbruksområdet skall anpassas till miljön.<br />
Vid nyetablering av industrier i närheten av bruket skall påverkan på kulturmiljön analyseras.<br />
Herrevadskloster - Sorrödssjöarna - Bonnarp<br />
Större delen av området är en kulturmiljö av riksintresse. Området kring klostret och norr därom är betydelsefullt<br />
för friluftslivet och innehåller flera miljöer av värde för naturvården.<br />
Områdets natur- och kulturvärde och kvalitet för friluftslivet bör bevaras. Sorrödssjöarna skall göras mera<br />
tillgängliga för friluftslivet.<br />
Söderåsen<br />
Söderåsen är riksintressant för naturvården och friluftslivet. För hela åsen gäller förordnande enligt f.d.<br />
NVL l9 § till skydd för landskapsbilden. ”Söderåsens nationalpark” invigdes den 13 juni år 2001. Se även<br />
fördjupad översiktsplan för Söderåsen. (<strong>Klippan</strong>, Bjuv, Svalöv och Åstorps kommuner).<br />
Slättåkra är en gammal gård på åsen, som med sitt omgivande jordbrukslandskap utgör en värdefull kulturmiljö.<br />
Området kring gården bör ej förvanskas. Åsens stora kvaliteter bör bevaras.<br />
Hyltemossa - Guvarp – Hunseröd<br />
Landskap av intresse för friluftslivet och med vissa naturvärden.<br />
Områdets naturvärden och kvaliteter för friluftslivet bör bevaras.<br />
Koholma<br />
Området är en värdefull kulturmiljö<br />
Områdets kulturvärden bör bevaras.<br />
Färingtofta - Forestad<br />
Landskap av intresse för friluftslivet, värdefull kulturmiljö med stora naturvärden.<br />
Områdets natur- och kulturvärden och kvalitet för friluftslivet bör bevaras.<br />
Rönne å – Bäljane å - Pinnån samt deras biflöden<br />
Åarna och deras raviner är viktiga inslag i landskapsbilden. Rönne å är av riksintresse för naturvården och<br />
delvis även för friluftslivet. Den utgör en väl utnyttjad kanotled. Bäljane å och Pinnån är värdefulla fortplantningsmiljöer<br />
för ädelfisk. Ravinerna vid bäckar och åar är lämpliga för strövtåg.<br />
Miljön kring vattendragen bör bevaras. Längs åarna bör marken skötas med hänsyn till risken för näringsläckage<br />
samt med beaktande av friluftslivets behov.<br />
Ishult<br />
Naturområde väster om Varshulta mosse<br />
149
Bjärröd - Hillarp - Falholma<br />
Naturområde väster om Varshultsmyren<br />
Linneröd<br />
På gränsen till Perstorps kommun ligger Linnerödsskogen<br />
Ankarlöv - Pukemosse<br />
Naturområde väster om Linnerödsmossen<br />
Linnerödsmossen<br />
På gränsen till Perstorps kommun ligger Linnerödsmossen<br />
Smedjeryd<br />
Ybbarpsån norr om Storarydsdammen.<br />
Syrkhultamyren och Syrkhultasjön<br />
Dessa bevarandeområden utgör värdefulla naturmiljöer av olika slag.<br />
Ingen förändring av markanvändningen, som försämrar naturvärdena bör tillåtas.<br />
6.3.9 Övriga områden<br />
Områden där inga större förändringar förväntas. Allmänna miljövärden finns och avses bevaras.<br />
Pågående mark- och vattenanvändning avses fortsätta, varvid förutsätts att hänsyn tas till miljövärdena.<br />
Spridd bebyggelse och andra mindre anläggningar kan tillkomma.<br />
Inom dessa områden behövs sannolikt ingen ytterligare reglering.<br />
Stackarpsdammen (Rönne å) Åbytorp, <strong>Klippan</strong><br />
150
KAPITEL 7, RIKTLINJER<br />
FÖR BEBYGGELSE (Karta B)<br />
7.1 ALLMÄNNA RIKTLINJER<br />
Bestämmelser om bebyggelsens lokalisering och utformning återfinns i PBL. I 2 kap redovisas de allmänna<br />
intressen som skall beaktas vid planläggning och lokalisering av bebyggelse och i 3 kap finns kraven<br />
på byggnader m.m. Den grundläggande regeln för planläggning är, att den skall främja en lämplig<br />
utveckling och ge förutsättningar för en från social synpunkt god bostads-, arbets-, trafik- och fritidsmiljö.<br />
Mark- och vattenområden skall användas för de ändamål, för vilka de är mest lämpade.<br />
Den grundläggande regeln för bebyggelse är, att den skall lokaliseras till mark, som är lämpad med hänsyn<br />
till:<br />
• de boendes och övrigas hälsa<br />
• jord-, berg- och grundvattenförhållandena<br />
• möjligheterna att ordna trafik, vattenförsörjning och avlopp samt annan samhällsservice<br />
• möjligheterna att förebygga vatten- och luftföroreningar samt bullerstörningar.<br />
Det grundläggande kravet på en byggnad är, att den skall placeras och utformas på ett sätt som är lämpligt<br />
med hänsyn till stads- eller landskapsbilden och till natur- och kulturvärdena på platsen. Härtill kommer<br />
krav på trafiksäkerhet, skydd för omgivningen och grundvattnet, energihushållning, hållfasthet, funktion,<br />
trevnad, hygien, arbetsmiljö, inomhusklimat, skydd mot olycksfall och brand, tillgänglighet för handikappade<br />
mm. samt tillämpning av Agenda 21.<br />
Kommunen vill särskilt beakta följande krav i samband med tillkomst och förändring av bebyggelse<br />
m.m.:<br />
• Sammanhållen bebyggelse bör i första hand lokaliseras till tätorterna och de övriga orter, som i<br />
denna plan eller efter särskild utredning anges som lämpliga härför.<br />
• Bebyggelse bör lokaliseras så att minsta möjliga intrång görs på jordbruksmark och skogsmark.<br />
• Bebyggelsen bör lokaliseras och utformas så att natur- och kulturvärden i mesta möjliga mån<br />
bevaras.<br />
• Bebyggelse bör lokaliseras så att minsta möjliga intrång görs på mark av värde för friluftslivet,<br />
särskilt i tätorternas närhet.<br />
• Bebyggelse och andra för trafiken störande anläggningar placeras minst 50 m från E4, minst<br />
30 m från riksvägarna 21 och 13 och länsväg 108 samt minst 12 meter från övriga allmänna<br />
vägar. Vid korsningar mellan allmänna vägar bör en frisiktstriangel med sidan 75 m hållas fri<br />
från bebyggelse och andra skymmande anläggningar. Planskilda korsningar eftersträvas.<br />
• Vid nybyggnad i närheten av järnväg skall risken för störningar till följd av buller eller<br />
vibrationer beaktas. T.ex. vid utbyggnad av ett eventuellt dubbelspår på Skånebanan. En<br />
översyn av gällande detaljplaner utmed järnvägen är nödvändig.<br />
• Bebyggelse och andra anläggningar skall lokalieras så att de inte påtagligt motverkar totalförsvarets<br />
intressen.<br />
151
7.2 BESKRIVNING TILL KARTAN MED<br />
RIKTLINJER FÖR BEBYGGELSEN<br />
På kartan redovisas områden med särskilda riktlinjer i fråga om tillkomst, förändring och bevarande av<br />
bebyggelse. Den berör i första hand nybyggnadsföretag. Följande kapitel innehåller riktlinjer till varje<br />
avgränsat område. Riktlinjerna är inte bindande, men materialet skall tjäna som vägledning vid beslut om<br />
förhandsbesked, bygglov, fastighetsbildning och annan tillståndsprövning.<br />
Följande olika områdestyper har markerats:<br />
• Område med gällande bestämmelser<br />
• Område av intresse för naturvården<br />
• Lokala störande anläggningar<br />
• Områden med särskilda riktlinjer<br />
• Övriga område<br />
För vart och ett av de sistnämnda områdena finns specifika riktlinjer angivna.<br />
Olika typer av områden kan överlagra varandra. Information om vad som gäller får då hämtas från flera<br />
olika ställen i texten.<br />
Utanför markerade områden gäller de allmänna riktlinjer och bestämmelser, som finns i kommunen och<br />
som angivits i inledningen till detta kapitel. Bygglov och förhandsbesked meddelas till byggnadsföretag,<br />
som står i överensstämmelse med dessa.<br />
Områden med gällande bestämmelser<br />
Detaljplaner, områdesbestämmelser, förordnande enligt f.d. l9 § naturvårdslagen till skydd för landskapsbilden<br />
samt samlad bebyggelse.<br />
Inom detaljplan skall tillstånd lämnas till åtgärd, som ej strider mot planen.<br />
Inom områden med förordnande enligt miljöbalken 7 kap 4 + 9 §§ (f.d. 19 § NVL) gäller, att nybyggnad<br />
m.m. inte får komma till stånd utan länsstyrelsens tillstånd.<br />
Inom dessa områden med samlad bebyggelse gäller plan- och bygglagens, PBL:s, bestämmelser för samlad<br />
bebyggelse.<br />
Områden av intresse för naturvården<br />
Naturvärdena skall beaktas vid frågor om bygglov, förhandsbesked och annan tillståndsprövning inom<br />
områden med denna markering. Ny bebyggelse kan tillåtas, men skall så långt möjligt anpassas till<br />
naturmiljön. Kartan redovisar områden av intresse för naturvården enligt kommunens Naturvårdsinventering.<br />
Lokala störande anläggningar<br />
S Nedlagda soptippar<br />
Marken är olämplig att bebygga.<br />
S1 Killebacke – Läderfabriksområdet, <strong>Klippan</strong><br />
S2 Killebacke 3:6, 3:8 delar av<br />
S3 Söndraby – Vedby<br />
152
S4 Bjersgård, öster om Vättinge<br />
S5 Norbjär, norr om Gråmanstorp<br />
S6 Kopparmöllan, väster om Pinnån<br />
S7 Övarp 17:1<br />
S8 Nybygget, söder om Forsmöllan<br />
S9 Vieröd, Riseberga, söder om Stora dämme<br />
S10 Hyllstofta 4:78 (avstyckade tomter)<br />
S11 <strong>Klippan</strong> 3:17, öster om Bruksskolan<br />
S12 Inom f.d. F5-området<br />
Motorbanor<br />
Eventuella bullerstörningar skall beaktas vid nybyggnadsföretag i närheten av en motorbana.<br />
Källna<br />
C Civila skjutbanor (se även 4.7.6)<br />
Eventuella bullerstörningar skall beaktas vid nybyggnadsföretag i närheten av en skjutbana.<br />
C1–C9 Se redovisning av de civila skjutbanorna (sidan 101) kapitel 4.7.6 Fritidsmark.<br />
Områden med risk för störningar i form av buller<br />
I Flygbullerområden<br />
tillkommande bebyggelse skall utformas och konstrueras så att ljudnivån blir acceptabel inomhus.<br />
Nytt tillstånd för civil flygverksamhet prövas för närvarande av miljödomstol.<br />
II Militära skjutbanor (se även 2.4.7)<br />
Vid nybyggnad av bostadshus inom området skall bullerförhållandena analyseras. Ljudnivån inomhus<br />
skall ligga på en acceptabel nivå. Riktvärden för buller får inte överskridas.<br />
• Horsakärr skjutbana To6<br />
• (F5 skjutbana, nedlagd To7)<br />
• (Färingtofta skjutbana, nedlagd To8)<br />
Vid nybyggnad av bostäder i närheten av järnvägar och vägar skall risken för störningar till följd av buller<br />
beaktas. Översyn av gällande detaljplaner kan bli aktuell.<br />
Områden med särskilda riktlinjer<br />
1 Öja - Stora Mölla<br />
• Landskap av kulturhistoriskt värde.<br />
• Ny bebyggelse bör lokaliseras på dalkrönet i likhet med befintliga gårdar. För att bevara<br />
storgårdens karaktär bör området kring Stora Mölla hållas fritt från bebyggelse.<br />
2 Källna by<br />
• Enstaka bostadshus och småskalig bebyggelse bör tillåtas i byn.<br />
3 Källna kyrka<br />
• Kyrkomiljö av kulturhistoriskt värde.<br />
• Ny bebyggelse bör ej uppföras i det markerade området.<br />
153
4 Högspänningsledning<br />
• 2 x 400 kV-ledningar, Söderåsen – Breared.<br />
För kraftledningar gäller särskilda säkerhetsbestämmelser. Generellt bör bebyggelse undvikas<br />
upp till 100 meter från ledningen.<br />
5 Fastarp<br />
• Landskap av kulturhistoriskt värde.<br />
• Eventuellt tillkommande hus bör placeras och utformas så att kulturlandskapets karaktär bevaras.<br />
6 Östra Ljungby/Stidsvig<br />
• Intresseområde för tätortsexpansion.<br />
• Ny bebyggelse som föregriper planläggning bör ej tillåtas. Tätortens behov av närströvområden<br />
skall beaktas<br />
7 Kopparmöllan<br />
• Miljö av kulturhistoriskt värde.<br />
• Ny bebyggelse tillåts endast om särskilda skäl föreligger.<br />
8 Rösa<br />
• By av kulturhistoriskt värde.<br />
• Ny bebyggelse skall anpassas till rådande bebyggelsestruktur vad gäller såväl placering som<br />
utformning och material.<br />
9 Bjersgård<br />
• Jordbruksområde av kulturhistoriskt värde.<br />
• Ny bebyggelse i området bör anpassas till rådande bebyggelsestruktur, både vad gäller placering<br />
och utformning.<br />
10 Högtrycksledning för naturgas<br />
• Naturgasföreskrifterna ställer vissa säkerhetskrav inom en 400 meter bred zon kring ledningen.<br />
Ny bebyggelse bör undvikas inom området, eftersom kvaliteten i ledningen inte är anpassad<br />
till tätare bostadsbebyggelse längs denna sträcka.<br />
11 Gråmanstorp<br />
• Enstaka bostadshus och småskalig bebyggelse bör tillåtas i byn.<br />
12 Bjärsgårdssjöarna<br />
• Mycket värdefullt område för friluftslivet och naturvården.<br />
• Ingen ny bebyggelse bör tillåtas utom kompletteringar på befintliga tomter.<br />
13 <strong>Klippan</strong><br />
• Intresseområde för tätortsexpansion.<br />
• Ny bebyggelse, som föregriper planläggning, bör ej tillåtas.<br />
• Tätortens behov av närströvområden skall beaktas.<br />
14 Hyllstofta<br />
• Enstaka bostadshus och småskalig bebyggelse bör tillåtas i byn.<br />
154
15 Högriskområde för radon<br />
• På grund av radonförekomst huvudsakligen öster om <strong>Klippan</strong>s Pappersbruk, mellan Krikavägen<br />
och Rönne å, bör viss restriktivitet gälla gentemot ny bostadsbebyggelse. Övriga lågriskområden<br />
bör undvikas vid ny exploatering.<br />
• Tillkommande hus bör byggas radonsäkra.<br />
16 Krika<br />
• Enstaka bostadshus och småskalig bebyggelse bör tillåtas i byn.<br />
17 Söderåsen<br />
• Område av riksintresse för friluftslivet och naturvården.<br />
• Ingen ytterligare bebyggelse bör tillåtas på åsen annat än på lucktomter samt i form av kompletteringar<br />
på befintliga tomter. Se även fördjupad översiktsplan för Söderåsen, framställd<br />
av Söderåskommunerna.<br />
18 Övad<br />
• Gårdsmiljö av kulturhistoriskt värde.<br />
• Ny bebyggelse bör anpassas till kulturmiljön och uppföras i anslutning till befintliga gårdsmiljöer.<br />
19 Herrevadskloster<br />
• Landskap av kulturhistoriskt riksintresse.<br />
• Ny bebyggelse bör placeras och utformas, så att det kulturhistoriska värdet av klosterområdet<br />
bevaras.<br />
20 Flygets område<br />
• Område av kulturhistoriskt riksintresse.<br />
• Hänsyn bör tas till de kulturhistoriska värdena vid byggnadsföretag.<br />
21 Bonnarp<br />
• By av kulturhistoriskt riksintresse.<br />
• Ny bebyggelse skall anpassas till rådande bebyggelsestruktur, vad gäller såväl placering som<br />
utformning och material.<br />
22 Ljungbyhed<br />
• Intresseområde för tätortsexpansion.<br />
• Ny bebyggelse som föregriper planläggning bör ej tillåtas. Tätortens behov av närströvområde<br />
skall beaktas.<br />
23 Ruveröd<br />
• Landskap av kulturhistoriskt värde.<br />
• Ny bebyggelse anpassas till kulturmiljön, vad gäller lokalisering och utformning.<br />
24 Juskushall<br />
• Värdefull naturmiljö.<br />
• Ingen ny bebyggelse bör tillåtas inom området.<br />
155
25 Riseberga<br />
• By av visst kulturhistoriskt värde.<br />
• Ny bebyggelse skall anpassas till kulturmiljön beträffande placering och utformning.<br />
• Enstaka bostadshus och småskalig bebyggelse bör tillåtas i byn.<br />
26 Ängaröd<br />
• Gårdsanläggning av kulturhistoriskt värde.<br />
• Ny bebyggelse inom området bör lokaliseras, så att den inte inverkar störande på kulturmiljön.<br />
27 Bolmentunneln respektive Bolmenledningen<br />
• Enligt ledningsrätten får bebyggelse ej uppföras inom en zon på 10 meter med ledningen som<br />
mittlinje. Detta gäller vattenledningen, som går från Äktaboden och söderut. Beträffande tunneln<br />
bör inte bebyggelse uppföras inom en dylik 10-meterszon.<br />
28 Färingtofta - Tornsborg<br />
• By av kulturhistoriskt värde.<br />
• Ny bebyggelse skall anpassas till rådande bebyggelsestruktur, vad gäller placering, utformning<br />
och material.<br />
• I området gäller, att enstaka bostadshus och småskalig bebyggelse bör tillåtas i byn.<br />
29 Koholma<br />
• Landskap av kulturhistoriskt värde.<br />
• Ny bebyggelse bör anpassas till kulturmiljön och uppföras i anslutning till befintliga gårdsmiljöer.<br />
30 Snälleröd - Forestad<br />
• Landskap av kulturhistoriskt värde.<br />
• Tillkommande bebyggelse bör anpassas till rådande bebyggelsestruktur, både vad gäller placering<br />
och utformning.<br />
31 Jällabjär<br />
• Område av riksintresse för naturvården, även av värde för friluftslivet.<br />
• Ingen ny bebyggelse bör tillåtas utom kompletteringar på befintliga tomter.<br />
32 Allarp - Skäralid<br />
• Kulturhistoriskt värdefull bebyggelsemiljö.<br />
• Eventuellt tillkommande byggnader skall anpassas till kulturmiljön.<br />
33 Europakorridoren/Europabanan<br />
• Markreservat för eventuell framtida Europabana.<br />
156
KAPITEL 8<br />
KONSEKVENSANALYS<br />
Bakgrund<br />
Översiktsplanens innebörd och konsekvenser skall enligt 4 kap 1 § PBL kunna utläsas utan svårighet.<br />
Till översiktsplanen skall därför en konsekvensanalys fogas. Kraven har skärpts sedan tidigare genom att<br />
redovisning av konsekvenserna skall finnas med redan vid samrådsskedet. Konsekvenserna skall också<br />
finnas med vid utställningen. Konsekvensbeskrivningen kommer att utvecklas stegvis under planprocessen.<br />
Syfte<br />
Syftet med konsekvensanalysen är att få ett beslutsunderlag som på ett brett sätt beskriver konsekvenser<br />
vid utbyggnad inom de redovisade områdena. Beskrivningen behandlar nytillskottet av bebyggelse, verksamheter<br />
och anläggningar. Såväl positiva som negativa konsekvenser till följd av utbyggnaden redovisas.<br />
Viktiga frågor kommer särskilt att beaktas i den fortsatta planeringen. (Fördjupad översiktsplan, områdesbestämmelser,<br />
detaljplan).<br />
Konsekvensbeskrivningen är inte heltäckande utan kommer att under hand tillföras nya fakta.<br />
Beskrivningen redovisar nollalternativet jämfört med ett exploateringsalternativ.<br />
Innan ett område tas i anspråk för exploatering krävs en fördjupad analys.<br />
8.1 UTBYGGNADSOMRÅDEN FÖR<br />
TÄTORTSEXPANSION<br />
Avsikten är inte att tätorterna skall växa ut och fylla de redovisade utbyggnadsområdena till 100%.<br />
Innan områdena kan detaljplaneras måste en lokaliseringsanalys göras, varför avgränsningarna får betraktas<br />
som preliminära. I de fördjupade översiktsplaner eller områdesbestämmelser som kommer att upprättas<br />
för tätorterna kommer framtida exploateringsområden att närmare preciseras. All redovisad mark för framtida<br />
utbyggnad kommer inte att tas i anspråk fram till år 2020.<br />
Några alternativa utbyggnadsområden redovisas inte i översiktsplanen. Om och när en utbyggnad<br />
blir aktuell inom de redovisade områdena, måste en noga prövning göras enligt ovan.<br />
157
.1 Östra Ljungbys och Stidsvigs tätorter<br />
I översiktsplanen har angivits ett mycket preliminärt reservat (100 meters bredd) för en eventuell europa-<br />
bana omedelbart norr om väg E4. (se Europakorridoren 3.7.3 och 4.10.4).<br />
Området i anslutning till korsningen mellan vägarna E4 och riksväg 13 är av intresse för företag som har<br />
behov av att synas eller ligga nära det större vägnätet.<br />
Östra Ljungby<br />
Områden med fastställd detaljplan är i det närmaste fullt utnyttjade. Möjlighet till viss komplettering<br />
finns. Under år 2000 har två större företag etablerats sig utmed Brödernas gata. En försiktig utbyggnad av<br />
bostäder föreslås söder om Södra vägen (Övarp) och Kärrödsvägen samt mellan Södra vägen och Skvat-<br />
temölla. Övarpsområdet bör inte komma för nära Bläsinge säteri.<br />
Flygbild över del av Östra Ljungby<br />
158
Delområde Östra Ljungby<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser vid exploatering<br />
Natur Naturvärden söder om Södra vägen<br />
sparas. Kring Pinnån råder strand-<br />
skydd<br />
Utbyggnaden har endast en marginell påverkan<br />
på naturvärdena.<br />
Området kring Pinnån bevaras.<br />
Kultur Kända fornlämningar Kända fornlämningar. Arkeologisk utredning<br />
krävs. Exploatering runt Bläsinge säteri inom<br />
Övarpsområdets västra del undviks.<br />
Rekreation Rekreationsområde kring Pinnån Inga ytterligare rekreationsområde planeras<br />
Störningar Buller från trafiken utmed väg E4<br />
och riksväg 13.<br />
2 x 400kV kraftledning.<br />
Oförändrat buller från trafiken utmed väg E4 och<br />
riksväg 13.<br />
2 x 400 kV kraftledning.<br />
Inom en 20-års period kan Europabanan bli aktuell.<br />
Denna påverkar privata fastigheter, landskap<br />
m.m. Ett byggande måste föregås av en ingående<br />
miljökonsekvensbeskrivning, MKB. Om järnvägen<br />
skulle komma att aktualiseras erfordras en<br />
planering enligt lagen om byggande av järnväg.<br />
Mot Ängelholm Väg E4<br />
Väg E4 Väg 13<br />
Utdrag ur karta A, MARKANVÄNDNING. - Intresseområde för exploatering inom tjock kantlinje<br />
159
Delområde Mölletofta<br />
Den fastställda detaljplanen måste revideras med hänsyn till den värdefulla kulturmiljön. En mindre utök<br />
ning kan ske åt väster mot Haglekulla. Området öster om Lisåkravägen mellan väg E4 och Ängavägens<br />
förlängning österut är tänkt för företag som har behov av att synas eller ligga nära det större vägnätet.<br />
Mölletofta,<br />
utdrag ur kartguiden, <strong>Klippan</strong>s kommun<br />
160
Delområde Mölletofta<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser vid exploatering<br />
Natur Större naturvärden saknas.<br />
Området kring Pinnån bevaras.<br />
(Strandskyddat område).<br />
Eftersom området kring Pinnån bevaras<br />
kommer aldrig Östra Ljungby<br />
och Stidsvig att växa samman till ett<br />
samhälle.<br />
Kultur Fornlämningsområde inom detaljplanerat<br />
område. Området är beläget<br />
söder om Ängavägen och kommer<br />
att bevaras.<br />
Söder om väg E4 planeras nya verksamhetsområden.<br />
Utbyggnaden har endast en marginell påverkan<br />
på naturvärdena. Eventuella naturvärden<br />
inarbetas i detaljplanen.<br />
Eftersom området kring Pinnån bevaras kommer<br />
aldrig Östra Ljungby och Stidsvig att växa sam-<br />
man till ett samhälle.<br />
Rekreation Rekreationsområde finns att tillgå<br />
kring Pinnån.<br />
Störningar Buller från väg E4. Buller från väg E4.<br />
Trafik Ny väg mellan gamla E4:an och<br />
EXTRACO AB och ELLCO FOOD<br />
AB är önskvärd.<br />
Gällande detaljplan kommer att ändras eller att<br />
upphävas för den del som berör fornlämningsområdet.<br />
Fornlämningsområdet bevaras.<br />
Arkeologisk utredning kan komma att krävas vid<br />
ny exploatering.<br />
Inga nya rekreationsområde planeras.<br />
Ny väg mellan gamla E4:an och EXTRACO AB<br />
och ELLCO FOOD AB är önskvärd oberoende<br />
av ny exploatering eller ej.<br />
Banverkets utredning avseende Europabanan<br />
avvaktas.<br />
Delområde Mölletofta och Stidsvig Europabanan/ väg E4<br />
Utdrag ur karta A, MARKANVÄNDNING. – Intresseområde för exploatering inom tjock kantlinje<br />
161
Delområde Stidsvig<br />
Med tanke på det skyddsavstånd på 1 500 meter som rekommenderas mellan EXTRACO AB och bostäder<br />
bör ytterligare utbyggnad av Stidsvig undvikas.<br />
Väg E4, trafikplats Mölletofta<br />
Delområde Stidsvig, utdrag ur kartguiden, <strong>Klippan</strong>s kommun.<br />
Delområde Stidsvig<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser vid exploatering<br />
Natur Större naturvärden saknas.<br />
Kopparmölledammen bevaras liksom<br />
området kring Pinnån<br />
Vid en exploatering bevaras eventuella naturvärden.<br />
Ny väg planeras från/till Extraco AB till<br />
väg E4 varvid naturmark kommer att tas i anspråk.<br />
Kultur Kända fornlämningar finns. Kända fornlämningar finns i området.<br />
Arkeologisk utredning krävs när ny mark tas i<br />
anspråk.<br />
Rekreation Rekreationsområde saknas Påverkar ej något rekreationsområde.<br />
Störningar Rekommenderat skyddsavstånd<br />
mellan Extraco AB och bostäder är<br />
1 500 meter.<br />
Ellco Food AB:s skyddsavstånd till<br />
bostäder är 400 m.<br />
162<br />
Oförändrat skyddsavstånd. Ny väg planeras<br />
från/till Extraco AB till väg 1864 f.d. E4.<br />
Om denna väg anläggs minskas dagens störningar<br />
inom Stidsvigs samhälle.<br />
Norr om väg E4 finns reservatet för en eventuell<br />
Europabana.
.2 <strong>Klippan</strong>s tätort<br />
Områden med fastställd detaljplan är i det närmaste fullt utnyttjade. Möjlighet till viss komplettering av<br />
bostäder finns framförallt i Nyslätt i de östra delarna. Åbytorps industriområde börjar bli fullbyggt. Söder<br />
om Fabriksvägen har ASG satsat på en större utbyggnad av sin anläggning med bl.a. anslutning till nytt<br />
industrispår.<br />
Flygfoto över del av Åbytorps industriområde<br />
Delområde Fabriksvägens förlängning. Utdrag ur kartguiden, <strong>Klippan</strong>s kommun<br />
163
Delområde Fabriksvägens förlängning<br />
Nya verksamhetsområden planeras utmed Fabriksvägens förlängning (Nya alléns) fram till Krikavägen/Klostervägen.<br />
Delområde Fabriksvägens förlängning<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser vid exploatering<br />
Natur God åkermark utan större naturvärde.<br />
Oförändrad landskapsbild. Nära riksintresset<br />
för miljön kring Pappersbru-<br />
ket<br />
Kultur Bruksallén.<br />
<strong>Klippan</strong>s pappersbruk omfattas av<br />
riksintresse för kulturmiljövården.<br />
Fornlämningsområde.<br />
Rekreation Rekreationsområde finns företrädesvis<br />
vid området kring Rönne å<br />
Störningar Järnvägen, Skånebanan + det nya<br />
industrispåret till ASG.<br />
Delområde Fabriksvägens förlängning och Pappersbruket<br />
Åkermarken tas i anspråk för exploatering. Utbyggnaden<br />
blir ett naturligt inslag i tätorten.<br />
Landskapsbilden förändras.<br />
Industribebyggelsen i gränsen till riksintresset<br />
bedöms möjlig. En vegetationsridå avgränsar<br />
industriområdet från bruksmiljön. Bruksallén<br />
bevaras med undantag för det genombrott som<br />
krävdes för industrispåret till ASG. Arkeologisk<br />
utredning kan komma att krävas.<br />
Ingen förändring. Exploateringen påverkar inte<br />
rekreationsmöjligheterna.<br />
Eventuella störningar påverkar inte verksamhetsområdet.<br />
Inga nya bostäder planeras. Hänsyn<br />
kommer att tas till de befintliga bostäderna<br />
vid Klostergården. Fabriksvägens anslutning till<br />
Klostervägen ändras samtidigt som järnvägens<br />
plankorsning med Klostergatan stängs.<br />
Rönne å Väg 13 mot Ljungbyhed<br />
Utdrag ur karta A, MARKANVÄNDNING - Intresseområde för exploatering inom tjock kantlinje.<br />
Delområde Pappersbruket<br />
164
Väg 21<br />
Flygfoto över Pappersbruket i <strong>Klippan</strong><br />
Delområde Pappersbruket<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser vid exploatering<br />
Natur Pappersbruket är av riksintresse för<br />
kulturmiljövården.<br />
Naturen kring Pappersbruket ingår i<br />
riksintresset<br />
Kultur Pappersbruket är av riksintresse för<br />
kulturmiljövården.<br />
Rekreation Rönne å som rinner genom området har<br />
ett stort rekreationsvärde.<br />
Naturvärden bevaras.<br />
Pappersbruket är av riksintresse för kulturmiljövården.<br />
Innan en utbyggnad kan ske i närheten av<br />
<strong>Klippan</strong>s pappersbruk avses en noga prövning<br />
göras med tanke på riksintresset för kulturmiljövården.<br />
Ny exploatering kräver tillstånd hos Länssty-<br />
relsen.<br />
Rönne å som rinner genom området har ett<br />
stort rekreationsvärde. Ny exploatering påverkar<br />
inte detta.<br />
Störningar Trafikbuller utmed väg 21. Trafikbuller utmed väg 21.<br />
Ny trafikplats planeras i korsningen väg 21 –<br />
Krikavägen. Kommunen förespråkar en planskild<br />
korsning. Viktigt med tanke på korsande<br />
gång- och cykeltrafik.<br />
165
Delområde Väster<br />
Delområde Väster, <strong>Klippan</strong>s tätort<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser vid exploatering<br />
Natur God åkermark utan större naturvärde.<br />
Landskapsbilden består idag av lätt<br />
kuperad jordbruksmark med en och<br />
annan träddunge.<br />
Eventuella naturvärden bevaras. Åkermarken<br />
tas i anspråk för exploatering. Landskapsbilden<br />
förändras. Industribyggnader i en till två<br />
våningar med inslag av parkmark blir ett naturligt<br />
inslag i tätorten.<br />
Kultur Inga kända fornlämningar Något kulturhistoriskt värde påverkas inte.<br />
Rekreation Området används inte för rekreation. Området används inte för rekreation.<br />
Störningar Järnvägen, Skånebanan + väg 13 Störningar från järnvägen Skånebanan och<br />
från riksväg 13 kvarstår. Påverkar verksamhetsområdet<br />
marginellt.<br />
Delområde Väster<br />
Väg 13 mot Ängelholm<br />
Väg 21/13<br />
Utdrag ur karta A, MARKANVÄNDNING - Intresseområde för exploatering inom tjock kantlinje.<br />
166
Delområde Väster<br />
Nya verksamhetsområden för industri planeras också väster om riksväg 13 söder om Karossvägen norr<br />
och söder om Skånebanan.<br />
Delområde Väster, klippans tätort. Utdrag ur kartguiden.<br />
167
Delområde, Norr om Bäljane å och Vedby<br />
Enda möjligheten för tätorten att expandera (med nya bostadsområden) är vid Vedby och inom området<br />
norr om Bäljane å och då framförallt norr om Storäng. Området är till stor del av intresse för naturvård,<br />
kulturvård och/eller friluftsliv. Största hänsyn till områdets natur- och kulturvärden måste beaktas. Tätor<br />
tens behov av närströvområden måste tillgodoses. Området kring Bäljane å kan utvecklas till en attraktiv<br />
grön lunga i tätorten.<br />
Delområde Norr om Bäljane å. Utdrag ur terrängkartan.<br />
Bjärsgård<br />
168
Delområde Norr om Bäljane å<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser vid exploatering<br />
Natur Strandskydd kring Bäljane å.<br />
Kulturbetesmark längs hela ån.<br />
N-inv. område A3, Smålarpsån<br />
Kultur Inom området finns kända fornlämningar.<br />
Området är av regionalt intresse för<br />
kulturmiljövården.<br />
Vedby kyrkmiljö bevaras<br />
Stranden bibehålls i oförändrat skick och blir<br />
ett naturligt inslag för närrekreation i tätorten.<br />
Kulturbetesmarken längs ån bevaras.<br />
Eventuellt krävs en ny bro över Bäljane å.<br />
Hänsyn tas till fornlämningar.<br />
Arkeologisk utredning kommer att krävas.<br />
En utbyggnad kan komma i konflikt med intresset<br />
för kulturmiljövården<br />
Vedby kyrkmiljö bevaras<br />
Rekreation Gång- och cykelväg längs åkanten. Gång- och cykelvägen längs åkanten bevaras.<br />
Närströvområden kan skapas<br />
Störningar <strong>Klippan</strong>s reningsverk.<br />
<strong>Klippan</strong>s reningsverk. Inom skyddszonen<br />
Skyddszon till bostäder 500 meter. planeras inga nya bostäder.<br />
Buller från trafiken på Oderljungvägen. Ny bro över Bäljane å kan komma att behövas.<br />
Hänsyn tas till buller från trafiken på Oderljungvägen.<br />
Delområde Norr om Bäljane å och Vedby<br />
Oderljungavägen<br />
Ny väg 13 Väg 21/13 Väg 13 mot Ljungbyhed<br />
Utdrag ur karta A, MARKANVÄNDNING. - Intresseområde för exploatering inom tjock kantlinje.<br />
169
.3 Ljungbyheds tätort<br />
Ljungbyheds möjlighet till tätortsexpansion för nya bostäder är helt beroende av flygplatsens framtida<br />
användning. Ambitionen är att Ljungbyheds flygplats skall bli en renodlad utbildningsflygplats. Intresse<br />
området för bebyggelse kring Skräddarehusen mot Sorrödssjöarna kan påverkas. Del av f.d. F5-området<br />
har planerats för verksamheter, kontor och till en mindre del handel.<br />
Ny körbar förbindelse för tyngre trafik till och från F5-området planeras från väg 1816. Först när flygplat<br />
sens framtid är avgjord kan Ljungbyheds utbyggnadsplaner ses över. Fördjupad översiktsplan framtages<br />
innan nya områden detaljplaneras.<br />
En utökning av industriområdet mot sydost i anslutning till Nils Hanssons Åkeri är aktuell.<br />
Nils Hanssons åkeri AB m.fl.<br />
Flygfoto över del av Ljungbyhed<br />
170
Delområde Ljungbyheds tätort<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser vid exploatering<br />
Natur Strandskydd kring Rönne å.<br />
N-inv. Herrevadskloster och Söderåsen.<br />
Naturvärdena bevaras.<br />
Bonnarps hed = Natura 2000-område.<br />
Brandeborg = Natura 2000-område<br />
Båda Natura 2000-områdena är numera<br />
av riksintresse.<br />
Strandskyddad mark bevaras i första hand.<br />
Vid en utbyggnad blir naturen ett naturligt<br />
inslag (tillgång) i tätorten. Naturvärdena<br />
kommer därför att bevaras och inarbetas i de<br />
nya detaljplanerna.<br />
Ombyggnad av nuvarande väg 13 berör<br />
Natura 2000-området Brandeborg<br />
Ny sträckning av väg 13 berör Natura 2000-<br />
Kultur Herrevadskloster-området som är av<br />
området Bonnarps hed<br />
Kulturvärdena sparas. (Riksintresse).<br />
riksintresse för kulturmiljövården beva<br />
En eventuell utbyggnad vid Skräddarhusen<br />
ras.<br />
samt Slättåkra och Svenstorp som är väl<br />
Ljungbyhed ligger inom ett arkeolo-<br />
anpassad till rådande kulturmiljövärden kan<br />
giskt känsligt område.<br />
skapa ett välkommet tillskott av attraktiva<br />
bostadstomter. Arkeologisk utredning krävs<br />
innan exploatering kan ske.<br />
Rekreation 18 håls golfbana väster om F5-området. Oförändrat. Nära till 18 håls golfbana väster<br />
Nära till stora strövområden som Her<br />
om F5-området. Bättre tillgänglighet till de<br />
revadskloster, Söderåsen och dalgången<br />
stora strövområdena Herrevadskloster, Sö-<br />
kring Rönne å.<br />
deråsen och dalgången kring Rönne å.<br />
Störningar Flygplats, Väg 13, väg 108, väg 1816 Oförändrat. På sikt kan väg 13 byggas söder<br />
(buller). Horsakärr skjutbana skydds- om samhället lika med söder om väg 1816.<br />
avstånd till nya bostäder 2 500 meter. Framtida flygbuller osäkert. Skjutbanan.<br />
Delområde Ljungbyhed<br />
Mot <strong>Klippan</strong> Väg 108<br />
Väg 13/108<br />
Utdrag ur karta A, MARKANVÄNDNING - Intresseområde för exploatering inom tjock kantlinje<br />
171
Flygfoto över del av Ljungbyhed<br />
Väg 1816 förbi Bonnarp mot Krika<br />
Väg 1816-Strädesvägen (Nils Hanssons Åkeri AB m.m.)<br />
172
8.2 ÖVRIGA INTRESSEOMRÅDE<br />
1 Krika – Lilla Forsby<br />
Möjlighet till tätortsexpansion för nya bostäder i Krika och Lilla Forsby är helt beroende av flygplatsens<br />
framtida användning.. Intresseområde för bebyggelse vid Krika kan påverkas av tillstånds-<br />
beslutet.<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser vid exploatering<br />
Natur Slätt- och jordbrukslandskap. Söder<br />
En försiktig och hänsynsfull utbyggnad av<br />
åsen är av riksintresse för naturvår-<br />
byn kan bli ett naturligt inslag i landskapet.<br />
den. Naturvärdena bevaras inom Naturvärdena bevaras.<br />
skyddsområdet kring Klintarps vatten-<br />
Klintarps vattentäkt skyddas.<br />
täkt. Strandskydd vid Längstebäcken.<br />
Strandskyddade områden bevaras.<br />
Kultur Större kulturvärdena<br />
saknas Eventuella kulturvärdena påverkas ej.<br />
Rekreation Möjlighet till rekreations saknas<br />
i Rekreationsvärdena bevaras. Tillgänglighet<br />
bymiljön. Stora angränsande rekrea-<br />
till Söderåsen förbättras när gång- och cy-<br />
tionsvärden inom Söderåsen som<br />
är av kelvägar byggs ut.<br />
riksintresse för rörligt friluftsliv.<br />
Störningar Buller från flygplatsen.<br />
Oförändrat buller från väg 1816. Ny sträck-<br />
Buller från väg 1816.<br />
ning av väg 13 kan innebära minskat buller<br />
för Krika eftersom vägen då byggs norr<br />
om<br />
Krika. Buller från flyget kan i framtiden<br />
förändras väsentligt.<br />
Delområde Krika – Lilla Forsby<br />
Väg 21/13 Väg 21 mot Perstorp<br />
Utdrag ur karta A, MARKANVÄNDNING. - Intresseområde för exploatering inom tjock kantlinje.<br />
173
.2 Färingtofta<br />
Samlad bebyggelse. Byn har stort kulturhistoriskt värde. Ny bebyggelse skall anpassas till rådande<br />
bebyggelsestruktur, avseende placering, utformning och material. Såväl enstaka bostadshus som<br />
gruppbebyggelse kan tillåtas i byn. Området bör inte växa samman med Tornsborg.<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser vid exploatering<br />
Natur Området kring byn är av intresse för<br />
naturvården enligt N-inv. område<br />
Klingstorpabäcken. Vattenborror med<br />
ett inre skyddsområde kring vattentäkt.<br />
God åker- mark och naturbetesmark<br />
bevaras.<br />
Nya byggnader anpassas till den befintliga<br />
natur- och kulturmiljön.<br />
Skyddsområdet kring vattentäkten i Färingtofta<br />
bevaras.<br />
God åkermark och naturbetesmark bevaras i<br />
möjligaste mån.<br />
Kultur By har stort kulturhistoriskt värde. Oförändrat. Kulturvärdena bevaras<br />
Rekreation Nära till natur- och friluftsområden. Oförändrat<br />
Störningar Centralt belägen anläggning för musik<br />
och dans. I övrigt inga störningar.<br />
Delområde Färingtofta – Tornsborg<br />
Oförändrad störning.<br />
Utdrag ur karta A, MARKANVÄNDNING - Intresseområde för exploatering inom tjock kantlinje.<br />
3 Tornsborg<br />
Samlad bebyggelse. Ny bebyggelse skall anpassas till rådande bebyggelsestruktur, vad gäller placering,<br />
utformning och material. Området bör inte växa samman med Färingtofta by.<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser vid exploatering<br />
Natur Området kring byn är av intresse för Nya byggnader anpassas till den befintliga<br />
naturvården.<br />
natur- och kulturmiljön i byn.<br />
Kultur By av kulturhistoriskt värde Kulturmiljön bevaras.<br />
Rekreation Nära till natur- och friluftsområden. Oförändrat<br />
Störningar Inga störningar. (Skjutbanan nedlagd). Inga störningar. (Skjutbanan är nedlagd).<br />
174
.4 Riseberga<br />
Samlad bebyggelse. By av visst kulturhistoriskt värde. Ny bebyggelse skall anpassas till kulturmiljön<br />
beträffande placering och utformning. Såväl enstaka bostadshus som gruppbebyggelse kan tillåtas i<br />
byn.<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser vid exploatering<br />
Natur Angränsande Rönne å är av riksintresse<br />
Ny bebyggelse anpassas till den befintliga<br />
för det rörliga friluftslivet.<br />
natur- och kulturmiljön.<br />
Landskapsbildsskydd enligt f.d. NVL Stränderna kring Rönne<br />
å och Tisdagsbäck-<br />
§19. Strandskydd kring Rönne å och en skyddas.<br />
Tisdagsbäck.<br />
Angränsande Rönne<br />
å som är av riksintresse<br />
N-inv. område Rönneåns dalgång. för det rörliga friluftslivet påverkas<br />
inte.<br />
Kultur Arkeologiskt känsligt område.<br />
Bykaraktären<br />
bevaras.<br />
Kulturvärdena sparas<br />
Arkeologisk<br />
utredning krävs före exploatering<br />
av området.<br />
Rekreation Närhet till friluftsbad i Bandsjön. Närheten till bad i Bandsjön förblir oföränd-<br />
Angränsande Rönne å är av riksintresse rad. Rekreationsvärdena kring Rönne å bi-<br />
för det rörliga friluftslivet.<br />
behålls.<br />
Störningar Inga störningar Inga störningar<br />
Delområde Riseberga<br />
Väg 108<br />
Utdrag ur karta A, MARKANVÄNDNING - Intresseområde för exploatering inom tjock kantlinje.<br />
175
.5 Hyllstofta<br />
Samlad bebyggelse. Såväl enstaka bostadshus som mindre hussamlingar kan tillåtas.<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser vid exploatering<br />
Natur Strandskydd kring Bäljane å. Hänsyn tas till området kring Bäljane å.<br />
Åkermark.<br />
Ny bebyggelse anpassas till naturmiljön<br />
i<br />
N-inv. område C, Bäljane å.<br />
området.<br />
Kultur Inga större kulturvärden. Kulturvärden bör höjas genom ny välanpas-<br />
sad bebyggelse.<br />
Rekreation Nära till stora naturområden. Oförändrat nära till naturen.<br />
Störningar<br />
Delområde Hyllstofta<br />
Järnvägen Skånebanan.<br />
Buller från gamla och i viss mån nya<br />
väg 21.<br />
NÅRAB:s avfallsanläggning.<br />
Rekommenderat skyddsavstånd<br />
mellan<br />
bostäder och NÅRAB:s avfallsanlägg<br />
ning är 500 meter<br />
Skånebanan byggs ev. ut med dubbelspår.<br />
Ökat buller innebär att bullerskydd kan<br />
komma att krävas.<br />
Oförändrat buller från gamla och i viss mån<br />
nya väg 21.<br />
NÅRAB:s avfallsanläggning kommer<br />
att<br />
utökas. Skyddsavstånd till bostäder 500<br />
meter.<br />
Intresseområden för ny bebyggelse ligger<br />
längre från störningskällan<br />
än nuvarande<br />
bebyggelse.<br />
Utdrag ur karta A, MARKANVÄNDNING - Intresseområde för exploatering inom tjock kantlinje.<br />
176
.6 Gråmanstorp<br />
Samlad bebyggelse. Såväl enstaka bostadshus som mindre hussamlingar kan tillåtas.<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser vid exploatering<br />
Natur Strandskydd kring Bäljane å.<br />
Ny bebyggelse blir ett naturligt inslag i tät<br />
Stora naturvärden i angränsande områ- orten. Såväl enstaka bostadshus som mindre<br />
den. N-inv., Bjärsgård, Bäljane<br />
å och<br />
Rönne å.<br />
hussamlingar<br />
kan tillåtas i byn.<br />
Kultur Arkeologiskt känsligt område. Kulturvärdena bevaras. Arkeologisk<br />
utred-<br />
Värdefullt kulturlandskap.<br />
ning krävs före exploatering..<br />
Rekreation Dalgången kring Bäljane å samt området Oförändrat. Dalgången kring Bäljane å samt<br />
kring Bjärsgård.<br />
området kring Bjärsgård Bevaras.<br />
Störningar Buller från riksväg 13.<br />
Avståndet till vägen är ca 200 meter.<br />
Oförändrad bullerstörning.<br />
Delområde Gråmanstorp<br />
Väg 13 mot Ängelholm<br />
Väg 21/13 Väg 21<br />
Utdrag ur karta A, MARKANVÄNDNING. - Intresseområde för exploatering inom tjock kantlinje.<br />
177
.7 Källna<br />
Samlad bebyggelse. Såväl enstaka bostadshus som mindre hussamlingar kan tillåtas. Kyrkomiljön i<br />
Källna<br />
är av kulturhistoriskt värde. Ny bebyggelse bör ej uppföras inom kyrkomiljön.<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser<br />
vid exploatering<br />
Natur Strandskydd kring Rönne å och Pinnån.<br />
Ny bebyggelse anpassas till natur- och kul<br />
N-inv. område, Pinnån samt område, turmiljön.<br />
Rönne å är av riksintresse för naturvården.<br />
Miljön kring vattendragen bevaras.<br />
Kultur Stora natur och kulturvärden. Kulturvärdena kring kyrkan bevaras. Ny bebyggelse<br />
anpassas till kulturmiljön i byn.<br />
Rekreation De angränsande dalgångarna<br />
utmed Dalgångarna utmed Rönne å och Pinnån<br />
beva-<br />
Rönne å och Pinnån bevaras.<br />
ras och möjligheten till kanotpaddling<br />
och<br />
Rönne å är av riksintresse för friluftsli-<br />
vet och utgör en väl utnyttjad kanotled.<br />
strövtåg bibehålls.<br />
Störningar Viss bullerstörning från väg E6 och Oförändrad störning från de allmänna vägar-<br />
riksväg 13.<br />
na. Ny bebyggelse planeras så att störningar<br />
från riksväg 13 minimeras så långt möjligt.<br />
Delområde Källna<br />
Mot Ängelholm<br />
Mot <strong>Klippan</strong> Europabanan Väg E4<br />
Utdrag ur karta A, MARKANVÄNDNING - Intresseområde för exploatering inom tjock kantlinje<br />
178
8.3 KONSEKVENSER PÅ KOMMUNAL<br />
NIVÅ<br />
. 1 Naturresurser<br />
Vid all använd ning av naturresurser skall principen ”minsta<br />
möjliga påverkan” gälla. En regional<br />
grushushållningsplan för nordvästra Skåne har utarbetats år 1993. Länsstyrelsen i f.d. Kristianstads<br />
län<br />
inventerade grus- och moränförekomsten i länets<br />
nordvästra del år 1994. Viktiga grusförekomster<br />
finns framförallt i Risebergaområdet. Grus förekommer<br />
även<br />
vid området kring Färingtofta och<br />
Ljungbyhed sa mt vid Bjärsgård m.fl. områden.<br />
Täkter på mer än 25 000 ton tillståndsprövas. Sådana<br />
större bergs- eller grustäkter beaktas med en säkerhetszon<br />
på 500 meter.<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser vid exploatering<br />
Ö Ljungby Områden med grus sparas. Grustäkt med<br />
Områden med grus exploateras inte. Grus-<br />
tillstånd förekommer.<br />
täkt med tillstånd förekommer. Efter det att<br />
täktverksamheten upphört iordningställs<br />
marken enligt fastställd plan.<br />
<strong>Klippan</strong> Inga områden med grusförekomst tas i Inga områden med grusförekomst tas i an-<br />
anspråk. Grusförekomst finns i Bjärsgårdsområdet.<br />
Inget täkttillstånd.<br />
språk för ny exploatering.<br />
Ljungbyhed Rikliga grusförekomster i framförallt de Område med grusförekomst kommer att tas i<br />
södra delarna. Viktig grusförekomst anspråk. Området med viktig grusförekomst<br />
nordväst om Bonnarp. Pågående lertäkt sparas. Pågående lertäkt vid Lugnet<br />
berörs<br />
vid Lugnet (grå kaolin).<br />
inte av ny exploatering.<br />
Krika Söder om Krika finns avslutade grustäk- Nya områden med grusförekomst exploateter.ras<br />
inte.<br />
Färingtofta Nordsydligt bälte med grusförekomst Nya områden med grusförekomst exploate-<br />
väster om Färingtofta. Pågående grustäkt ras inte. Efter det att täktverksamheten upp-<br />
vid Klingstorp.<br />
hört iordningställs marken enligt fastställd<br />
plan.<br />
Tornsborg Inga områden med grusförekomst. Inga områden med grusförekomst.<br />
Riseberga Större sammanhängande område med<br />
viktig grusförekomst. Täkttillstånd finns.<br />
Områden med viktiga grusförekomster sparas.<br />
Efter brytningsperioden iordningställs<br />
marken enligt fastställd plan.<br />
Området med avslutad grustäkt berörs inte<br />
Hyllstofta Grusförekomst norr om samhället. Avslutad<br />
täkt.<br />
av ny exploatering.<br />
Gråmans- Lertäkt med tillstånd. Lertäkten med tillstånd berörs inte av ny<br />
torp<br />
exploatering. Efter brytningsperioden iordningställs<br />
marken enligt fastställd plan.<br />
Källna Grustäkt med tillstånd vid Bolestad 33:3. Områden med grusförekomst exploateras<br />
Inga områden med grusförekomst utöver inte. Efter det att täktverksamheten upphört<br />
Bolestad 33:3.<br />
iordningställs marken enligt fastställd plan.<br />
179
.2 Landskapspåverkan<br />
En indelning i delregioner har skett med hänsyn till naturgeografiska skillnader samt skillnader i od-<br />
lingsmönster, kulturbygd,<br />
befolkningstäthet och exploateringsgrad. Marken väster om <strong>Klippan</strong>s tätort<br />
ingår<br />
i Ängelholmsslätten.<br />
Ängelholmsslätten är relativt platt. Området nordöst om tätorten ingår i<br />
Nordvästskånes mellanbygd. Huvudsakligen lövskog<br />
med inslag av betesmark, våtmark och uppodlad<br />
mark i svagt kuperad terräng. Området sydöst om tätorten ingår i Skånes centrala mellanbygd. Huvud-<br />
sakligen lövskog med inslag av betesmark, våtmark och uppodlad mark i svagt kuperad terräng. Mar<br />
ken söder och sydväst omfattas av Söderåsen. Se även 8.4.1 till 8.4.7<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser vid exploatering<br />
Ö Ljungby Nordvästskånes mellanbygd. Småskalig bebyggelse. Förtätningen<br />
utformas så att landskapbilden inte påverkas<br />
negativt.<br />
<strong>Klippan</strong> Ängelholmsslätten, Nordvästskånes Endast småskalig bebyggelse. Industri<br />
mellanbygd och Skånes centrala mel- etablering föregås av detaljplan med<br />
lanbygd.<br />
miljökonsekvensbeskrivning. Förtätningen<br />
utformas så att landskapbilden<br />
inte påverkas negativt.<br />
Ljungbyhed Skånes centrala mellanbygd och Söder<br />
Endast småskalig bostadsbebyggelse<br />
åsen. Ganska öppet och storslaget<br />
land- samt lättare industri. Förtätningen<br />
utfor-<br />
skap söder om tätorten mot Söderåsen..<br />
mas så att landskapbilden inte påverkas<br />
negativt. Ev. flygbuller kan påverka vilka<br />
nya exploateringsområden som är<br />
möjliga.<br />
Krika Skånes centrala mellanbygd<br />
och Söder- Komplettering med småskalig<br />
bostads-<br />
åsen. Ganska öppet och storslaget<br />
land- bebyggelse. Förtätningen utformas så att<br />
skap<br />
landskapbilden inte<br />
påverkas negativt<br />
Färingtofta Skånes centrala mellanbygd. Komplettering med småskalig bostads<br />
bebyggelse. Förtätningen utformas<br />
så att<br />
landskapbilden inte påverkas negativt<br />
Tornsborg Skånes centrala mellanbygd. Komplettering med småskalig bostads-<br />
bebyggelse. Förtätningen utformas så att<br />
landskapbilden inte påverkas negativt.<br />
Riseberga Skånes centrala mellanbygd. Komplettering med småskalig bostadsbebyggelse.<br />
Förtätningen utformas så att<br />
landskapbilden inte påverkas negativt.<br />
Hyllstofta Nordvästskånes mellanbygd och Skånes Komplettering med småskalig bostads-<br />
centrala mellanbygd.<br />
bebyggelse. Förtätningen utformas så att<br />
landskapbilden inte påverkas negativt.<br />
Gråmanstorp Ängelholmsslätten och Nordvästskånes Komplettering med småskalig bebyggel-<br />
mellanbygd.<br />
se. Förtätningen utformas så att landskapbilden<br />
inte påverkas negativt.<br />
Källna Ängelholmsslätten och Nordvästskånes Komplettering med småskalig bebyggel-<br />
mellanbygd.<br />
se. Förtätningen utformas så att landskapbilden<br />
inte påverkas negativt.<br />
180
.3 Boendemiljö och kretslopp<br />
Kommunens Agenda 21 dokument ”KUNGSFISKAREN VISAR VÄGEN” anger 4 villkor för ekolo-<br />
giskt hållbar utveckling i <strong>Klippan</strong>s kommun.<br />
1 Sluta slösa på jordens resurser,<br />
2 Ta inte ur jordskorpan,<br />
3 Undvik naturfrämmande ämnen och<br />
4 Bevara djur och natur.<br />
K ommunen har en handlingsplan för hur man skall sänka koldioxidhalten, t.ex. genom ökad fjärrvär<br />
meanslutning. Det allmänna kommunikationsnätet<br />
måste utvecklas mot att ha tätare turer, miljövänli<br />
gare drivmedel,<br />
st örre geografisk täthet och ökad trafiksäke rhet. Cykelvägnätet byggs ut inom och<br />
mellan tätorterna för att minska bilåkandet och öka trafiksäk erheten. Miljöaspekterna arbetas in i den<br />
fysiska planeringen. Det osorterade avfallet skall halveras<br />
fram till 2005. Utåtriktade aktiviteter,<br />
utbildning,<br />
information m.m. skall öka kommuninvånarnas<br />
miljömedvetenhet.<br />
<strong>Klippan</strong>s kommun är<br />
medlem i SeKom, Svenska Eko kommuner.<br />
Agenda 21 arbetet konkretiseras. Utbyggnad sker med inriktning<br />
mot ett ekologiskt byggande i närhe-<br />
ten av utbyggd infrastruktur och etablerad service. Detta gäller<br />
samtliga utbyggnadsområden i kom-<br />
munen.<br />
Fler betesdjur kan ge öppna landskap och hindra att naturen<br />
förbuskas.<br />
181
.4 Grönstruktur<br />
Ett mark- eller vattenområde får förklaras som naturreservat om det behövs för att bevara biologisk<br />
mångfald, vårda och bevara värdefulla naturmiljöer eller tillgodose behov av områden för friluftslivet.<br />
Sammanhängande grönområden i kommunen utgörs av hela Söderåsen, Rönneås dalgång liksom dal-<br />
gångarna utmed Pinnån och Bäljane å. Andra större sammanhängande områden utgörs av Bjärsgård-<br />
sområdet, Herrevadskloster samt områdena<br />
kring Färingtofta, Snälleröd och Anderstorp.<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering<br />
Konsekvenser vid exploatering<br />
Ö Ljungby - Nuvarande område utmed Pinnåns Områden utmed Pinnåns dalgång bevaras i<br />
Stidsvig dalgång sparas. möjligaste mån. Gällande strandskydd<br />
beaktas vid detaljplanering av området.<br />
<strong>Klippan</strong> Värdefullt naturområde Bjersgård – Dalgång utmed Bäljane å bevaras i möjli-<br />
Smålarpsån och dalgången utmed gaste mån. Norra stranden utgör intresse-<br />
Bäljane å. Rönne å är av riksintresse. område för ny bostadsbebyggelse.<br />
Strandskydd utmed åarna.<br />
Gällande strandskydd bör beaktas vid ev.<br />
detaljplanering av området.<br />
Ljungbyhed Värdefull natur utmed Rönne å. Området kring Rönne å bevaras i möjligas-<br />
Strandskydd.<br />
te mån.<br />
Bonnarps hed liksom området<br />
mellan Gällande strandskydd bör beaktas vid<br />
väg 1816 och Söderåsen utgör ett eventuell detaljplanering av området.<br />
värdefullt naturområde.<br />
En mindre del av området närmast väg<br />
1816 kan komma att behöva tas i anspråk<br />
för Ljungbyheds utbyggnad.<br />
Krika Söderåsens nordsluttning utgörs av ett Söderåsens nordsluttning utgör värdefullt<br />
värdefullt naturområde. (landskaps- naturområde där stor restriktivitet skall<br />
bildsskydd). Söderåsen är av riksin- gälla för eventuell nytillkommande bebyg-<br />
tresse.<br />
gelse.<br />
Färingtofta Värdefulla naturområden kring Fä- Naturområdena bevaras i möjligaste mån.<br />
ringtofta.<br />
Ny exploatering inom dessa områden är<br />
Klingstorpabäcken och Gruvarpsbäcken<br />
är av intresse för naturvården.<br />
inte aktuell.<br />
Tornsborg Värdefulla naturområden kring Naturområdena bevaras i möjligaste mån.<br />
Tornsborg.<br />
Ny exploatering inom dessa områden är<br />
Området kring Snällerödsån är av<br />
intresse för naturvården.<br />
inte aktuell.<br />
Riseberga Värdefull natur utmed Rönne å. Naturområdena bevaras i möjligaste mån.<br />
Strandskydd.<br />
Ny exploatering inom dessa områden är<br />
Värdefull landskapsbild söder om<br />
Rönne å.<br />
inte aktuell.<br />
Hyllstofta Området kring Bäljane å är av intresse Naturområdena bevaras i möjligaste mån.<br />
för naturvården.<br />
Ny exploatering inom dessa områden är<br />
inte aktuell.<br />
Gråmanstorp Området kring Bäljane å och Rönne å Naturområdena bevaras i möjligaste mån.<br />
är av intresse för naturvården liksom Ny exploatering inom dessa områden är<br />
området kring Bjersgård.<br />
inte aktuell.<br />
Källna Området vid Pinnån är av intresse för Områden kring Pinnån tas inte i anspråk<br />
naturvården. I övrigt inga större na- vid nyexploatering. Naturområde bevaras i<br />
turvårdsintressen i området. möjligaste mån.<br />
182
Trafik<br />
<strong>Klippan</strong>s kommun har under 1980- och 1990-talet haft ett minskat befolkningsunderlag (från ca 16<br />
600 till ca 15 500 personer). Detta innebär att en försiktig utbyggnad inte kräver någon nämnvärd förstärkning<br />
av det nuvarande gatunätet. En satsning på övergripande gång- och cykelvägar synes dock<br />
nödvändig. En förbättrad kollektivtrafik skulle också öka kommunens attraktivitet som bostadsort<br />
och<br />
för etablering av nya företag.<br />
Område 0-alternativ, ingen ny exploatering Konsekvenser vid exploatering<br />
Ö Ljungby Sam<br />
hällena är belägna utmed och söder om Oförändrat vägnät. Europabanan i direkt an-<br />
- Stidsvig motorvägen E4. Anslutning<br />
till motorvägen slutning till väg E4 kan bli aktuell inom<br />
en<br />
kan ske i Östra Ljungby där väg 13 mot 20-årsperiod. Ett byggande innebär intrång<br />
på<br />
Ängelholm<br />
korsar motorvägen samt vid privata fastigheter och områden av<br />
intresse för<br />
Mölletofta. Övriga allmänna vägar 1804,<br />
naturvården. I övrigt inga nya vägar.<br />
Ny väg<br />
1826,<br />
1830 och 1831.<br />
mellan Extraco och f.d. väg E4 är önskvärd<br />
redan idag för att minska trafikbuller i Stids<br />
vig.<br />
<strong>Klippan</strong> Tätorten är belägen huvudsakligen norr om Oförändrat under planperioden d.v.s. de närväg<br />
21 (Kristianstad och Helsingborg). Väg maste 20 åren. Väg 13:s framtida sträckning<br />
13 (Ystad och Ängelholm) passerar väster mellan <strong>Klippan</strong> och Ljungbyhed utreds<br />
för<br />
om samhället. Anslutning till väg 21 kan<br />
ske<br />
närvarande. Fabriksvägen byggs ut och järn-<br />
vid Nybygget och Pappersbruket<br />
samt via vägens plankorsning på Klostervägen stängs,<br />
väg 13. Övriga allmänna vägar 1815, 1818,<br />
vilket avlastar det centrala gatunätet. Plan<br />
1819, 1821, 1822 och 2531.<br />
korsningarnas utformning på väg 21 utreds för<br />
närvarande.<br />
Ljungby- Lju ngbyhed kan nås via väg 13 i norr, väg Väg 13:s framtid utreds för närvarande.<br />
hed 13/108 i öster och väg 1816 i söder. Övriga<br />
I övrigt oförändrat vägnät. Ett byggande<br />
inne-<br />
allmänna vägar 1823,<br />
1824, 1825, 1860 och<br />
bär intrång<br />
på privata fastigheter och områden<br />
1865.<br />
av intresse för naturvården.<br />
Krika Krika nås via de allmänna vägarna 1816, Väg 13:s framtid utreds för närvarande.<br />
Väg<br />
1817<br />
och 1819.<br />
1816 kan komma att bli berörd av väg 13:s<br />
framtida läge.<br />
Färingtof- Färingtofta ligger utmed den allmänna vägen Oförändrat vägnät.<br />
ta 18 65 mellan Ljungbyhed och Norra Rörum.<br />
Från söder ansluter väg 1867.<br />
Tornsborg ligger utmed den allmänna vägen<br />
Oförändrat<br />
vägnät.<br />
Tornsborg 18 65 mellan Ljungbyhed och Norra Rörum.<br />
Riseberga Riseberga ligger utmed den allmänna<br />
vägen<br />
1865 mellan Ljungbyhed<br />
och Norra Rörum.<br />
Från norr ansluter väg 1868 (Perstorp)<br />
Oförändrat vägnät.<br />
Hyllstofta Hyllstofta är beläget norr om väg 21 utmed<br />
de allmänna vägarna 1822 och 1828.<br />
Väg 108 passerar öster om samhället.<br />
Oförändrat vägnät.<br />
Gråmans- Gråmanstorp är beläget väster om väg 13 Oförändrat<br />
vägnät.<br />
torp utmed den allmänna vägen 1809. Från norr<br />
ansluter<br />
den allmänna vägen 1826 (Grå-<br />
manstorp/väg<br />
13 – Stidsvig).<br />
Källna Källna och Källna kyrkby ligger utmed den<br />
allmänna vägen 1781 som ansluter till<br />
väg<br />
13 och väg 1804.<br />
Oförändrat vägnät.<br />
183
Gäller generellt:<br />
Kommunen har i detta skede inte resurser för att tillgodose alla synpunkter som kommit<br />
fram vid samrådet och utställningen. Det sker också hela tiden lagändringar (PBL<br />
och MB m.fl.) som kan påverka texten och kartmaterialet. Eftersom nytt material<br />
och<br />
nya uppgifter tillkommer hela tiden måste<br />
kommunen i något skede begränsa sig när<br />
det gäller att tillföra ÖP-2002 mer och mer material. Lagändringar beaktas givetvis i<br />
det<br />
dagliga arbetet.<br />
De inkomna synpunkterna kommer att beaktas vid<br />
nästa<br />
översyn av översiktsplan för<br />
<strong>Klippan</strong>s kommun.<br />
Efter antagen ÖP kan det mycket väl bli aktuellt att ta fram fördjupade översiktsplaner<br />
som då ersätter/kompletterar ÖP-2002 i dessa avsnitt.<br />
(t.ex. FÖP för Söderåsen).<br />
Även sakomr ådesinriktade utredningar kan komma att behövas i vissa fall.<br />
Kommunen avser<br />
bland annat att:<br />
• Att våren 2002 anta fördjupad översiktsplan<br />
( FÖP) för Söderåsen.<br />
• Upprätta en FÖP för Ljungbyhed. Bullret från<br />
flyget kan i framtiden förändras<br />
väsen tligt. Beslut om flygfältets framtid avvaktas.<br />
• Upprätta FÖP för <strong>Klippan</strong>s tätort inklusive området norr om Bäljane å.<br />
• Upprätta en SkåneMats (trafikfrågor i <strong>Klippan</strong>s<br />
kommun).<br />
• Upprätta en LandsbygdsMats (trafikfrågor på<br />
landsbygden).<br />
• Konsekvensanalysen kompletteras med ekonomiska<br />
frågor och sociala frågor<br />
( Kap 8).<br />
• Riskanalysen kompletteras och utvecklas.<br />
• Karta utvisande olika krav på skyddsavstånd upprättas.<br />
• Lokaliseringsutredning avseende kommunens vattenreserver görs.<br />
• Översyn<br />
av grushushållningsplanen görs.<br />
Fler utredningar visar sig med all sannolikhet komma att behövas i det fortsatta arbetet<br />
nästa ÖP oc h i det dagliga arbetet.<br />
184
Flygfoto över Storgatan i <strong>Klippan</strong><br />
Gårdsgata, Storgatan i <strong>Klippan</strong><br />
185
Ruveröds kvarn<br />
Oskiftad by i Rösa<br />
Oskiftad by i Färingtofta<br />
186
Källförteckning:<br />
Miljöbalken<br />
Plan- och Bygglagen<br />
Naturvårdsinventering, <strong>Klippan</strong>s kommun 1997, Ekocenter Söderåsen<br />
Agenda 21, Kungsfiskaren visar vägen till ett ekologiskt hållbart <strong>Klippan</strong> 1998<br />
Faktabladet, Agenda 21-arbetet i Skånes kommuner, 1998<br />
Kulturminnesvårdsprogram för Skåne, Länsstyrelsen i Kristianstads län, 1982<br />
Från Bjäre till Österlen, Värdefulla natur- och kulturmiljöer<br />
i Kristianstads län, 1996<br />
Underlag för samhällsplanering, Vägar i Region Skåne, 1997, Vägverket<br />
Projekt Europakorridoren, 341 83 Ljungby, Helsingborg, Mikael Stamming<br />
NATURA 2000, Rapportserien Skåne i utveckling, Länsstyrelsen<br />
i Skåne län<br />
Kommunala naturvårdsprojekt 1998, Rapportserien Skåne<br />
i utveckling, Länsstyrelsen i Skåne län<br />
Miljötillståndet i Skåne, årsrapporter, Länsstyrelsen i Skåne län<br />
Uppföljning av miljövårdsprogram, 1999, Länsstyrelsen i Skåne län<br />
Skånes mångfald – Vårt gemensamma<br />
ansvar 2000:5, Länsstyrelsen i Skåne län<br />
Riksintressen i Skåne,<br />
januari 1997, Länsstyrelsen i Skåne län<br />
Lokalisering av vindkraftverk och radiomaster i Skåne, 1996, Länsstyrelsen<br />
Vindenergi i Skåne, 1994, SMHI<br />
Fiskfaunan i Skånska vattendrag, 1999:11, Länsstyrelsen i Skåne län<br />
Checklista för jämställd<br />
planering, 2000:42, Länsstyrelsen i Skåne län<br />
Regeringens jämställdhetspolitik,<br />
faktablad, februari 1998<br />
Den Skånska allén, 1996, Länsstyrelsen i Kristianstads län<br />
Vår Skånska kulturbygd,<br />
Länsstyrelsen i Malmöhus län<br />
Vindkraften och luftfarten, 1998, Luftfartsverket<br />
Trafikförsörjningsplan, Region Skåne<br />
Miljöanpassat transportsystem,<br />
MATS, Region Skåne<br />
GRUS Hushållningsplan för nordvästra Skåne, NSK:s styrgrupp för miljöfrågor<br />
1992<br />
Grus och morän<br />
i Kristinstads län, Länsstyrelsen i Kristianstads län 1994<br />
Sydgas,<br />
Region Nordvästra Skåne, Åstorp<br />
Energiplan för <strong>Klippan</strong>s kommun, 1998-03-19, <strong>Klippan</strong>s kommun<br />
Regional grönstrukturplanering för nordvästra Skåne, NSK, december 1995.<br />
Regionalt uppföljningssystem för miljömålen.<br />
Regeringsuppdrag RUS 99 den 1 oktober 1999<br />
Miljöprogram för Öresundsregionen, Öresundskomiteen, 1998<br />
Sverigeatlas 1999, Rekommenderade<br />
färdvägar för transporer av farligt gods<br />
Uppställning av fordon lastade med<br />
farligt gods, FoU rapport 1998, Räddningsverket<br />
Att skydda och rädda liv, egendom och miljö, 1989, Räddningsverket<br />
Riskanalys för <strong>Klippan</strong>s kommun<br />
1997, Räddningstjänsten i <strong>Klippan</strong>s och Åstorps kommuner<br />
Grannskapet i Den oslagbara staden, Expertgruppen för säkerhet i förvaltning, ny- och ombyggnad<br />
Den oslagbara staden, Expertgruppen för säkerhet i förvaltning, ny- och ombyggnad, 1994<br />
Den måttfulla<br />
staden, Boverket rapport 1995:7<br />
Systemplan<br />
Skåne, 1997, Banverket, Södra regionen<br />
Trafiksäkerhetsprogram för <strong>Klippan</strong>s kommun 1997 – 2000<br />
Utredning inför försvarsbeslut 1996, F5 Ljungbyhed,<br />
Fortifikationsverket augusti 1996<br />
Kulturminnesvård, Ljungbyheds<br />
tätort och Herrevadskloster, byggnads- och kulturnämnden 1998<br />
Skyddsvärda trädmiljöer<br />
i Skåne, Per Blomberg, Skånes Naturvårdsförbund, 18 augusti 2000<br />
Översiktlig torvinventering i Kristianstads län, SGU-81.<br />
187
Det nya industrispåret till Danzas megalager i Åbytorps industriområde anlades 2001