psykologtidningen 2/06
psykologtidningen 2/06
psykologtidningen 2/06
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Psykologer ser<br />
på mäns våld<br />
Hur förklarar psykologer mäns våld mot kvinnor och vilka följder får<br />
dessa förklaringar för behandlingen? Det är en frågeställning som<br />
intresserar Katarina Blume, doktorand i psykologi, som valt att studera<br />
psykologers texter om frågan i Psykologtidningen.<br />
Studien av texter i Psykologtidningen<br />
mellan åren 1995 och 2004 ingår som<br />
en del av en kommande avhandling.<br />
– Jag vill veta hur diskussionen om mäns<br />
våld mot kvinnor ser ut inom psykologprofessionen.<br />
Hur framställer psykologerna<br />
problemet, vilka subjekt skapar de i sina<br />
beskrivningar och vilka lösningar ser de?<br />
Katarina Blume är knuten dels till Psykologiska<br />
institutionen vid Umeå univer-<br />
Psykologtidningen 2/<strong>06</strong><br />
sitet, dels till Genusforskarskolan som<br />
universitetet är värd för samt även till<br />
högskolan i Gävle. Mittuniversitetet samt<br />
högskolorna i Kalmar och Gävle är så kallade<br />
partnerhögskolor till forskarskolan.<br />
Inte mindre än 35 doktorander från olika<br />
ämnesområden deltar i dag i Genusforskarskolans<br />
forskarutbildning. Katarina är<br />
för närvarande föräldraledig, men undervisar<br />
annars i psykologi på enstaka kurser<br />
TEMA: GENUSPSYKOLOGI<br />
Katarina Blume, här med två månader gamla dottern<br />
Sissela, har studerat texter i Psykologtidningen som<br />
en del av sitt avhandlingsarbete.<br />
foto: tomas södergren<br />
och på sjuksköterskeprogrammet vid<br />
högskolan i Gävle.<br />
Före psykologistudierna läste Katarina<br />
Blume under ett par år olika ämnen som<br />
etnologi och familjesociologi.<br />
– Det slog mig tidigt att man i de här<br />
ämnena satte in kunskaper om människan<br />
i ett vidare samhällsperspektiv, något som<br />
jag saknade i psykologin med dess individinriktning.<br />
Jag kände mig ganska ensam<br />
om den här kritiken innan jag kom i kontakt<br />
med genusforskningen i Umeå.<br />
Katarina Blume ägnar sig åt den gren av<br />
genusforskningen som studerar psykologin<br />
som ämne, det vill säga frågor om hur<br />
kön framställs i psykologin och vilka föreställningar<br />
om kön som dominerar inom<br />
forskningen.<br />
– Jag är också specifikt intresserad av<br />
psykologprofessionen, av hur man som<br />
psykolog arbetar utifrån de föreställningar<br />
man har om kön.<br />
”KONSTRUKTIONER AV GENUS i nutida<br />
svensk psykologi” lyder arbetsnamnet på<br />
den avhandling Katarina Blume arbetar på<br />
och utgående från denna övergripande frågeställning<br />
gör hon ”nedslag” inom olika<br />
problemområden, där genus kan anses<br />
spela en stor roll.<br />
Ett sådant område är ”mäns våld mot<br />
kvinnor”.<br />
– Jag har valt det området av två skäl, säger<br />
hon. Det är högaktuellt i samhället i<br />
dag och det innehåller starka könsaspekter.<br />
Ett annat ”nedslag” hon planerar är förståelsen<br />
av kön inom utvecklingspsykologin<br />
– ett knappast förvånande intresse hos<br />
en doktorand med tre egna barn – sex och<br />
tre år samt två månader gamla.<br />
För att skaffa sig en bild av hur psykologer<br />
ser på och framställer problemområdet<br />
”mäns våld mot kvinnor”, beslöt<br />
Katarina sig för att granska hur samtalen<br />
kring frågan förs i psykologernas texter i<br />
Psykologtidningen mellan 1995 och 2004.<br />
Startåret 1995 valde hon med tanke på att<br />
det var då ”Kvinnofridsutredningen”<br />
(SOU 1995:60) lades fram.<br />
Hon hittade ett 20-tal texter som behandlade<br />
mäns våld mot kvinnor. Och<br />
även om hon ännu inte är helt klar med<br />
analysen av materialet kan hon se vissa<br />
tydliga mönster.<br />
Hon delar in artiklarna i sådana med ett<br />
huvudsakligen individuellt perspektiv och<br />
13<br />
▲