förslag till organisering av social- och hälsovården i ... - Raseborg
förslag till organisering av social- och hälsovården i ... - Raseborg
förslag till organisering av social- och hälsovården i ... - Raseborg
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
LUST-slutrapport BILAGA 1<br />
Motiveringar <strong>till</strong> <strong>förslag</strong>et gällande val <strong>av</strong> förvaltningsmodell<br />
Om hur de alternativa modellerna lämpar sig för västra Nyland kan konstateras<br />
följande:<br />
Värdkommunmodellen innebär att kommunerna ger någon <strong>av</strong> kommunerna i<br />
uppdrag att ta hand om förvaltningen <strong>av</strong> verksamheterna som ingår i<br />
verksamhetsmodellen. Verksamheterna med personal övergår således <strong>till</strong> den<br />
kommun som får uppdraget. I motsvarande lösningar i vårt land har uppdraget i<br />
allmänhet givits <strong>till</strong> den sk. centralkommunen, som i Västnyland skulle motsvaras <strong>av</strong><br />
<strong>Raseborg</strong>s kommun, ifall den aktuella kommunsammanslagningen förverkligas.<br />
Om denna modell väljs, borde servicen som ingår i verksamhetsmodellen överföras<br />
förvaltningsmässigt <strong>till</strong> den blivande <strong>Raseborg</strong>s stads organisation. Överföringen<br />
förutsätter den blivande <strong>Raseborg</strong>s stadsfullmäktiges <strong>och</strong> övriga kommunfullmäktiges<br />
samstämmiga godkännande <strong>av</strong> samarbets<strong>av</strong>talet, i vilket definieras bl.a.<br />
uppdragsgivarkommunernas deltagande i förvaltningen <strong>av</strong> den nya<br />
serviceproducentorganisationen. Enligt ramlagen skall det också utses ett organ med<br />
representanter från alla kommunerna för beslutsfattande gällande denna service.<br />
Detta organ skulle kunna vara t.ex. en grundtrygghetsnämnd. Nämndens<br />
beslutanderätt definieras i samarbets<strong>av</strong>talet <strong>och</strong> enligt exemplen som förverkligats i<br />
vårt land skulle beslutanderätten definieras i förhållande <strong>till</strong> befolkningsunderlaget.<br />
För beslutanderätten kan dock utfärdas begränsningar vid behov.<br />
För det gemensamma organet skall utarbetas en instruktion i vilken bestäms närmare<br />
om nämndens uppgifter <strong>och</strong> beslutanderätt.<br />
Serviceproducentorganisationen skall bokföras separat i uppdragstagarkommunens<br />
bokföring så att kostnaderna <strong>och</strong> faktureringen gäller denna organisation. Ändringen<br />
<strong>av</strong> kommunallagen (RP 263/2006) möjliggör också att<br />
serviceproducentorganisationen kan bildas i form <strong>av</strong> ett kommunalt affärsverk, vilket<br />
innebär att stadganden som förstärker ägarstyrningen beaktas <strong>och</strong> att affärsverket<br />
har en direktion på vilken inte behöver <strong>till</strong>ämpas politisk representativitet eller<br />
stadganden om valbarhet.<br />
Värdkommunmodellen skulle också passa för Västnylands situation. Jämfört med<br />
samkommunmodellen har denna modell den fördelen att man kan undvika en skild<br />
förvaltningsstruktur på tjänstemannasidan. Modellen väcker naturligtvis misstankar<br />
om att beslutsfattandet skulle fjärmas från uppdragsgivarkommunerna. Detta kan<br />
undvikas genom villkoren i samarbets<strong>av</strong>talet <strong>och</strong> instruktionen för det gemensamma<br />
organet. Beslutsfattandet om beställning <strong>av</strong> service kan också kvarstå i<br />
primärkommunerna, varvid beställaren gör års<strong>av</strong>tal med värdkommunen om den<br />
service som produceras för primärkommunerna.<br />
Samkommunmodellen har långa traditioner i Finland <strong>och</strong> den <strong>till</strong>ämpas med stöd <strong>av</strong><br />
kommunallagen. Organiseringen <strong>av</strong> samarbetsmodellen enligt samkommunmodellen<br />
innebär att det bildas en sk. frivillig samkommun. För samkommunen skall utarbetas<br />
ett grund<strong>av</strong>tal i vilket överenskoms om bl.a. samkommunens hemort <strong>och</strong><br />
medlemskommunernas ställning i samkommunen.<br />
21