Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Nio av artiklarna som behandlar miljöKuznetskurvan är teoretiska, sex av dem är<br />
empiriska <strong>och</strong> tre av dem är genomgångar av tidigare litteratur.<br />
Teoretiska artiklar<br />
För de teoretiska artiklarna gäller generellt att de använder någon form av strukturell<br />
modell för att förklara hur förändringar i teknologi <strong>och</strong> preferenser är relaterade till förändringar<br />
i miljön. Det är däremot tunnsått med empiriska tester av dessa modeller. Exempel<br />
<strong>på</strong> teoretiska artiklar är bl a:<br />
Pasche (2002), som kommer till slutsatsen att det under rimliga antaganden om<br />
teknologisk tillväxt saknas en positiv uthållig tillväxttakt. Argumentet är att en ökande<br />
andel av inkomsten måste spenderas <strong>på</strong> kontinuerlig teknisk <strong>utveckling</strong> för att kompensera<br />
för den miljöförstörande effekten som tillväxt har. På lång sikt kommer antingen<br />
<strong>hållbar</strong>hetsvillkoren ej att vara uppfyllda, eller så måste tillväxttakten minska till noll.<br />
Ansuategi (2002) behandlar sambandet mellan ekonomisk tillväxt <strong>och</strong> växthusgaser.<br />
Inom ramen för en intertemporal så kallad ”overlapping generations model” (OLG)<br />
studeras vilken effekt som förekomsten av överspillningseffekter mellan generationer<br />
har <strong>på</strong> utsläpp-inkomst relationen. Resultaten visar att reglerande myndigheters ansvar<br />
över generationerna, institutionell kapacitet att genomföra transföreringar mellan generationer,<br />
samt förekomsten av utsläpp med effekter som är fördröjda över generationer<br />
utgör viktiga delar av relationen mellan ekonomisk tillväxt <strong>och</strong> växthusgaser.<br />
Empiriska artiklar<br />
En vanlig ansats för många empiriska artiklar är att estimera relationen mellan ett<br />
miljöindex <strong>och</strong> inkomst per capita, med kontroll för olika andra faktorer som t ex<br />
handel, energipriser, offentligt finansierad FoU <strong>och</strong> <strong>mått</strong> <strong>på</strong> demokrati.<br />
Exempel <strong>på</strong> empiriska studier är Cole (2004) som studerar till vilken grad miljö-<br />
Kuznetskurvan kan förklaras av handel <strong>och</strong> i synnerhet utflyttning av smutsig industri<br />
från utvecklade länder till <strong>utveckling</strong>sländer (den så kallade ”pollution haven” hypotesen).<br />
Resultaten stödjer hypotesen, men effekterna verkar inte vara omfattande <strong>och</strong> de<br />
verkar relativt små i förhållande till andra förklarande variabler. Khanna <strong>och</strong> Plassmann<br />
(2004) för en liknande argumentation <strong>och</strong> menar att, givet konsumenternas<br />
preferenser, kommer nivån <strong>på</strong> inkomsten då miljöKuznetskurvan vänder nedåt att vara<br />
beroende av möjligheten att separera produktionen från konsumtionen. De testar<br />
hypotesen genom att estimera inkomstelasticiteten 19 för fem utsläpp i USA för året<br />
1990. De finner att elasticiteterna byter tecken (från positiva till negativa) vid förhål-<br />
19 Elasticiteten uttrycker procentuell förändring i utsläpp vid en procents förändring i inkomst. Positiv<br />
elasticitet betyder att utsläppen ökar när inkomsten ökar <strong>och</strong> negativ betyder att utsläppen minskar när<br />
inkomsten ökar.<br />
46