Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
välfärden växer. Vidare är inte de relativa andelarna (t ex utsläpp/BNP) av primärt<br />
intresse, utan de absoluta utsläppen (<strong>och</strong> i vissa fall hur <strong>och</strong> om de ackumuleras).<br />
Icke desto mindre är det givetvis så att den mycket snabba ekonomiska tillväxten i<br />
befolkningsrika länder som Indien <strong>och</strong> Kina, med all sannolikhet leder till väsentligt<br />
ökad efterfrågan <strong>på</strong> energi <strong>och</strong> därmed förknippade externaliteter. En väsentlig fråga är<br />
då om dessa ekonomier också ”avlänkas” <strong>på</strong> sikt, en fråga som studerats av bland andra<br />
ekonomhistoriker.<br />
2.5 Policyimplikationer av vidgade begrepp <strong>på</strong> ekonomisk<br />
tillväxt<br />
• Sverige ligger mycket långt framme internationellt i frågan om <strong>hållbar</strong>hetsindex,<br />
dels vad gäller de konceptuella frågorna, men också empiriskt via den satsning<br />
som gjordes <strong>på</strong> förslag av Miljöräkenskapsutredningen. Vi bör dock överväga att<br />
skifta fokus mot kapitalstocksförändringar, vilket vore konsistent med teori<strong>utveckling</strong><br />
<strong>och</strong> den allmänna tendensen inom den empiriska forskningen <strong>på</strong> området. Det<br />
betyder konkret att man bör överväga att skifta fokus mot ”genuint sparande”.<br />
• Vidare är det sannolikt viktigt att behålla de konventionella begreppen i nationalräkenskaperna<br />
<strong>och</strong> därmed låta nya informationssystem löpa parallellt med de<br />
gamla. Vi behöver fortfarande de traditionella makroekonomiska indikatorerna av<br />
en mängd olika skäl. Måhända kan dock en diskussion av utvidgade investerings<br />
<strong>och</strong> sparande begrepp <strong>på</strong> sikt leda till viktiga insikter i den övergripande ekonomiska<br />
planeringen. Det finns redan idag en bred insikt om att humankapitalet är en<br />
väsentlig del av de samlade investeringar, även om vi har svårt att mäta det. Om<br />
natur- <strong>och</strong> miljökapitalstockar vägs in <strong>på</strong> ett liknande sätt i den övergripande planeringen<br />
är det ett viktigt framsteg för miljö- <strong>och</strong> naturresurspolitiken. Hållbarhetstankarna<br />
kan då <strong>på</strong> ett mer konkret sätt vävas in i praktisk politik.<br />
• Det finns särskilt goda möjligheter att nyttja nya konceptuella landvinningar,<br />
särskilt vidgade förmögenhetsbegrepp, <strong>på</strong> den svenska skogssektorn. Vi har förhållandevis<br />
mycket information kring skogens ”gröna guld”. Skogen är också en<br />
naturresurs där vi står inför allt fler intensiva konflikter kring nyttjandet. Ett<br />
informationssystem som kan ge en allsidig belysning av skogsresursens nyttjande<br />
är värdefullt.<br />
• Vad gäller sambandet mellan ekonomisk tillväxt <strong>och</strong> miljö är knappast miljö-<br />
Kuznetskurvan en solid grund för politiska beslut. Den har <strong>på</strong> goda grunder<br />
kritiserats av många. Enligt ekonomisk teori kan den kurvan egentligen se ut ”hur<br />
som helst”. Den styrs av teknologiska framsteg <strong>och</strong> hur vår betalningsvilja för<br />
miljökvalitet utvecklas <strong>på</strong> längre sikt.<br />
38