Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
konsumtionsmöjligheterna är större i framtiden. Positiva nettoinvesteringar betyder<br />
ungefär att vi har en större resursbas ”nästa år” <strong>och</strong> vår framtida välfärd växer därmed;<br />
vi sparar för framtiden <strong>och</strong> nästa generation ges större möjligheter. Huruvida dagens<br />
konsumtions- <strong>och</strong> investeringsmönster är optimalt enligt något kriterium är sålunda inte<br />
avgörande för resultatets giltighet. Om möjligheterna att göra olika val ökar kan vi inte<br />
få det sämre. Denna insikt är särskilt relevant om <strong>mått</strong>et pekar <strong>på</strong> att <strong>utveckling</strong>en inte<br />
är <strong>hållbar</strong>; att framtida generationer får minskade möjligheter till ett rikare liv är en<br />
viktig signal.<br />
Det stora problemet är givetvis hur vi i praktiken skall kunna prissätta nettoinvesteringarna;<br />
de i detta sammanhang mest intressanta tillgångarna saknar dessutom pris. Vidare<br />
återstår frågan om dagens marknadspriser verkligen ger korrekt information. I de fall alla<br />
tillgångar skulle vara prissatta skulle vi förmodligen se andra priser <strong>på</strong> de tillgångar som<br />
idag är prissatta av marknaden. Detta problem diskuteras utförligt av Arrow et al (2003).<br />
Även om förmögenhetsbaserade <strong>mått</strong> just nu är föremål för intensiv forskning, har<br />
justerade inkomst<strong>mått</strong>, särskilt ”grön BNP”, länge varit dominerande. FN har via sitt<br />
statistikkontor tagit fram en mycket inflytelserik manual som fokuserar ”grön BNP”,<br />
snarare än genuint sparande. Frågeställning är då snarare om vår inkomst, eller<br />
konsumtion, är <strong>hållbar</strong>.<br />
2.3.2 Hållbar <strong>utveckling</strong> <strong>och</strong> inkomst<strong>mått</strong><br />
För många syften är arbetsinkomst en tillfredsställande definition av begreppet inkomst.<br />
I ett <strong>hållbar</strong>hetsperspektiv måste vi anlägga en annan syn <strong>på</strong> begreppet inkomst.<br />
Om vi är intresserade av ett <strong>mått</strong> som säger något om uthålliga inkomstnivåer, är den<br />
s k Fisher-Hicks-Lindahl inkomsten ett intressant alternativ. Fisher diskuterade i början<br />
av 1900-talet ett inkomstbegrepp som tar hänsyn till framtiden, <strong>och</strong> säger något om hur<br />
mycket vi kan konsumera ”idag”, utan att försämra våra konsumtionsmöjligheter i<br />
framtiden. Den svenske nationalekonomen Erik Lindahl var inne <strong>på</strong> samma tankegångar<br />
30 år senare <strong>och</strong> menade att inkomsten var räntan <strong>på</strong> landets tillgångar. Den<br />
engelske nobelpristagaren Sir John Hicks bidrog med liknande tankegångar kring<br />
inkomstbegreppet <strong>på</strong> 1940-talet.<br />
I en ofta citerad artikel visade Weitzman (1976) att nettonationalprodukten är just<br />
räntan <strong>på</strong> landets förmögenhet. Innebörden av detta är att vi med Weitzmans tolkning<br />
kan få en indikator <strong>på</strong> <strong>hållbar</strong>het. Om vi konsumerar mer än denna Weitzman inkomst<br />
är <strong>utveckling</strong>en inte <strong>hållbar</strong>; vi skickar så att säga räkningen till framtida generationer<br />
om vi lever över den <strong>hållbar</strong>a nivån.<br />
Genom att utvidga kapitalbegreppet i Weitzmans modell följer omedelbart en definition<br />
<strong>på</strong> ”Grön NNP” som studerats flitigt.<br />
28