Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Norge bryter en enhet olja minskar oljekapitalet, men kapitalvinsten gör kanske att<br />
landet som sådant inte har blivit fattigare om vi anlägger detta vidare perspektiv.<br />
I ett globalt perspektiv framstår dock kapitalvinsterna som mer problematiska. Hur kan<br />
värdestegringen i sig öka våra globala konsumtionsmöjligheter? Dessa bestäms ju av<br />
den fysiska tillgången <strong>och</strong> inte av kapitalvinsterna.<br />
En obesvarad fråga så här långt är vilken koppling det finns mellan välfärd <strong>och</strong> nettoinvesteringar.<br />
Vad vi egentligen är intresserade av, åtminstone ur ett samhällsekonomiskt<br />
perspektiv, är hur välfärden – i vid mening – utvecklas över tiden. Låt oss som<br />
tidigare anta att det är utgångspunkten för analysen. Sålunda låt:<br />
W<br />
U<br />
∑<br />
+<br />
i<br />
= i ( 1 ri<br />
)<br />
där W nu är summa av nyttor (U) <strong>och</strong> r är en diskonteringsfaktor (som kan vara positiv<br />
noll eller negativ <strong>och</strong> variera med tiden <strong>på</strong> ett komplicerat sätt). W begränsas av<br />
produktionsmöjligheterna, vilka i sin tur ges av vårt teknologiska kunnande <strong>och</strong> de<br />
ekologiska systemens kapacitet, samt insatser av de olika kapitalslagen som diskuterats<br />
ovan. Ett fundamentalt resultat i ekonomisk teori är att förändringen av W över tiden är<br />
lika med summan värdet av nettoinvesteringarna i de olika kapitalslagen. Hållbar<br />
<strong>utveckling</strong> definieras nu som att W inte minskar över tiden, vilket är samma sak som<br />
att nettoinvesteringarna (sett över alla kapitaltillgångarna) inte minskar. Detta är<br />
utgångspunkten för bl a Världsbankens studier av s k ”genuint sparande”, som vi skall<br />
återkomma till. Heal & Kriström (2005) har visat att samma resultat gäller om vi i<br />
stället definierar förmögenhet som nuvärdet av framtida konsumtion. Även med denna<br />
definition ger nettoinvesteringarnas <strong>utveckling</strong> tillräcklig information.<br />
Observera att dessa teorier täcker in samband mellan de ekonomiska <strong>och</strong> ekologiska<br />
systemen <strong>och</strong> i princip även beskrivningar av såväl de ekonomiska som de ekologiska<br />
systemens inneboende egenskaper. Det är sedan en separat empirisk fråga om vi<br />
verkligen kan göra någorlunda precisa empiriska mätningar; ekosystemens utomordentligt<br />
viktiga betydelse för ekonomins funktionssätt ”glöms inte bort” i dessa framställningar.<br />
Att utgå från nettoförändring av kapitaltillgångar har flera fördelar, några av dem av så<br />
teknisk natur att de inte är av intresse här. Den intresserade läsaren hänvisas till<br />
Aronsson, Löfgren & Backlund (2004) samt Heal & Kriström (2005) för en genomgång<br />
av olika teknikaliteter.<br />
En mer intressant aspekt är att vi inte behöver anta någon typ av optimalitet eller maximering<br />
för att genuint sparande skall ge välfärdsrelevant information. Som Arrow,<br />
Dasgupta & Mäler (2003) har visat kan vi tolka ökade nettoinvesteringar som att<br />
27<br />
(2)