Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
tion <strong>och</strong> miljökvalitet. Problemet med denna definition är att den inte nödvändigtvis<br />
tillåter minskad konsumtion i en given period. Den generation som sparar för framtiden<br />
avstår från konsumtion som bidrar till välfärd. Istället för att investera i järnvägar,<br />
vattenkraft <strong>och</strong> annan infrastruktur, kunde våra farföräldrar istället ha konsumerat mer.<br />
Frukterna av detta sparande kunde kommande generationer njuta av, men om ”<strong>hållbar</strong><br />
<strong>utveckling</strong>” tolkas som att välfärd i varje period inte får minska, riskerar vi alltså att<br />
låsa fast ett land i en fattigdomsfälla.<br />
En annan definition utgår, som nämnts, istället från möjligheterna att hålla den samlade<br />
resursbasen, eller kapitalbasen, konstant. Samhällets kapital består dels av realkapital,<br />
dels av naturkapital, men också av humankapital <strong>och</strong> i några varianter även av s k<br />
socialt kapital. Vi återkommer till en mer detaljerad diskussion av detta nedan.<br />
Den idag kanske mest accepterade definitionen utgår ifrån summa välfärd över alla<br />
generationer. Om summa välfärd inte minskar i varje tidpunkt betraktas <strong>utveckling</strong>en<br />
som <strong>hållbar</strong>. Eftersom vi betraktar en summa, kan den vara positiv även om den innehåller<br />
negativa komponenter. Sålunda tillåter denna definition att välfärden minskar i<br />
en period. Den baseras <strong>på</strong> ett vidgat förmögenhetsbegrepp <strong>och</strong> vi skall återkomma till<br />
detta i avsnitt 2.3.1. Det visar sig nämligen att ett tillräckligt villkor för att summa<br />
välfärd skall växa är att kapitalstockarna totalt sett inte minskar, d v s att nettoinvesteringarna<br />
sett över alla tillgångar är positiv.<br />
Men innan vi går vidare låt oss kort nämna några mer allmänna uppfattningar om vad<br />
<strong>hållbar</strong> <strong>utveckling</strong> kan innebära <strong>och</strong> kort reflektera över nyttan med alternativa framgångs<strong>mått</strong>.<br />
Den norske ekonomen Geir Asheim föreslår att <strong>hållbar</strong> <strong>utveckling</strong> bör uppfattas<br />
som: ”A requirement to our generation to manage the resource base such that the<br />
average quality of life we ensure ourselves can potentially be shared by all future<br />
generations.”<br />
Arrow, Dasgupta <strong>och</strong> Mäler (2003) anser att <strong>hållbar</strong> <strong>utveckling</strong> väsentligen bör uppfattas<br />
i termer av ekonomins produktionsmöjligheter. Med andra ord, <strong>utveckling</strong>en är<br />
<strong>hållbar</strong> om ekonomins produktionsmöjligheter (i vid mening) växer över tiden.<br />
Aronsson, Löfgren & Backlund (2004) <strong>och</strong> Pezzey & Toman (2002) ger värdefulla<br />
sammanfattningar av den ekonomiska litteraturen i ämnet.<br />
BNP används fortfarande som ett index <strong>på</strong> <strong>utveckling</strong> <strong>och</strong> eftersom BNP växt kontinuerligt<br />
under 100 år (med ungefär 2 %) ställer många ekonomer sig frågande till<br />
varför det behövs alternativa framgångs<strong>mått</strong>. De flesta människor har ju trots allt fått<br />
det mycket bättre under de senaste 100 åren. Dasgupta (2004, sid. 1716) menar att<br />
ekonomer i allmänhet ser ganska njuggt <strong>på</strong> natur- <strong>och</strong> miljöresurser <strong>och</strong> att fokuseringen<br />
<strong>på</strong> BNP är olycklig. Makroekonomiska prognoser inkluderar vanligtvis inte<br />
miljö- <strong>och</strong> naturresurser, vilket kan ge en felaktig bild av ekonomins långsiktiga<br />
förmåga att generera välfärd. Måhända fångar dagens framgångs<strong>mått</strong> inte våra<br />
23