Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Det finns inom den ekonomiska forskningslitteraturen flera förslag till definitioner av <strong>hållbar</strong><br />
<strong>utveckling</strong>. Grovt kan dessa definitioner delas in i två läger beroende <strong>på</strong> hur man ser <strong>på</strong><br />
möjligheten att substituera mellan olika typer av kapital d v s i vilken grad man tror att det<br />
är möjligt att substituera/ersätta naturresurser med t ex tillverkat kapital. Klassiskt skolade<br />
ekonomer har generellt en mer positiv syn <strong>på</strong> möjligheterna till substitution medan ekologiska<br />
ekonomer generellt ser flera typer av naturkapital som icke substituerbara.<br />
Ekonomers definitioner av <strong>hållbar</strong> <strong>utveckling</strong> fokuserar <strong>på</strong> välfärd som genereras med hjälp<br />
av produktionsbasen som i sin tur brukar delas upp i olika typer av kapital: realkapital,<br />
humankapital, naturkapital <strong>och</strong> socialt kapital.<br />
Den idag kanske mest accepterade definitionen <strong>på</strong> <strong>hållbar</strong> <strong>utveckling</strong> stipulerar att summa<br />
välfärd över alla generationer inte får minska. Definitionen baseras <strong>på</strong> ett vidgat<br />
förmögenhetsbegrepp <strong>och</strong> det har kunnat visas att ett tillräckligt villkor för att summa<br />
välfärd skall växa är att kapitalstockarna (produktionsbasen) totalt sett inte minskar, d v s att<br />
nettoinvesteringarna sett över alla tillgångar är positiv.<br />
En <strong>hållbar</strong> <strong>utveckling</strong> uppnås då genom en <strong>hållbar</strong> förvaltning av denna produktionsbas<br />
vilket inkluderar <strong>hållbar</strong>a investeringar av olika slag inklusive investeringar i ekosystemtjänster<br />
för att säkra <strong>och</strong> öka avkastningen <strong>på</strong> detta kapitalslag.<br />
Under arbetet med att operationalisera, d v s tillämpa begreppet <strong>hållbar</strong> <strong>utveckling</strong> i ekonomisk<br />
teori var det naturligt att först rikta blicken mot det gängse framgångs<strong>mått</strong>et, förändringen<br />
i BNP, Bruttonationalprodukten, ett <strong>mått</strong> som visat sig väl mäta förändringen i<br />
välfärd de senaste 100 åren. BNP som mäter värdet av produktionen av varor <strong>och</strong> tjänster är<br />
dock inte något välfärds<strong>mått</strong>, än mindre ett <strong>mått</strong> <strong>på</strong> <strong>hållbar</strong> <strong>utveckling</strong>. Ett annat av de<br />
gängse <strong>mått</strong>en <strong>på</strong> ekonomisk <strong>utveckling</strong> NNP d v s Nettonationalprodukten inkluderar till<br />
skillnad från BNP förslitning av realkapital såsom maskiner <strong>och</strong> byggnader.<br />
Hållbar <strong>utveckling</strong> handlar i princip om att leva <strong>på</strong> räntan <strong>och</strong> inte kapitalet. 1976 visade<br />
Weitzmann att NNP är just räntan <strong>på</strong> landets förmögenhet. Genom att utvidga kapitalbegreppet<br />
<strong>och</strong> ”bygga ut” NNP-<strong>mått</strong>et så att det omfattar löpande miljöskador samt värdet av<br />
förändringar i naturkapitalet (varor <strong>och</strong> tjänster från det ekologiska systemet) skapas en<br />
definition <strong>och</strong> ett <strong>mått</strong> <strong>på</strong> <strong>hållbar</strong> <strong>utveckling</strong>. Mäler föreslog 1991 ett grönt NNP, som<br />
istället för att mäta nivån, fokuserar förändringen d v s ett <strong>mått</strong> <strong>på</strong> om välfärden ökar eller<br />
minskar. Detta <strong>mått</strong> ger enligt Mäler en korrekt tolkning av förändringen av NNP, som<br />
välfärdsindex, under en kort tidsperiod.<br />
I Sverige har Konjunkturinstitutet, KI haft i uppgift att ta fram metoder för <strong>och</strong> att beräkna<br />
ett grönt NNP <strong>mått</strong>. KI har också genomfört diverse försök med att räkna ut en partiell grön<br />
NNP. Kunskapsluckor, svårigheter att fastställa kvantitativa <strong>och</strong> kvalitativa förändringar,<br />
brist <strong>på</strong> data <strong>och</strong> svårigheter att prissätta miljöskador liksom de varor <strong>och</strong> tjänster som<br />
naturen producerar gratis innebär att alla hittills gjorda försök att räkna ut en grön NNP<br />
genererat <strong>mått</strong> behäftade med en hög grad av osäkerhet.<br />
8