BVC-Bulletinen, mars-april 2009 - Webbhotell SLL
BVC-Bulletinen, mars-april 2009 - Webbhotell SLL
BVC-Bulletinen, mars-april 2009 - Webbhotell SLL
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ÅRGÅNG<br />
29<br />
Månadsblad för barnhälsovården<br />
inom Stockholms norra länsdelar<br />
08 618 63 89; Fax: 08 – 618 09 18, E-post: ulla.idenstedt@karolinska.se<br />
Hemsida: www.bhvsll.se under ”Verksamheter” välj Barnhälsovård<br />
Alkoholvanor hos småbarnsföräldrar<br />
I samband med Folkhälsoinstitutets kampanj ”Uppmärksamhetsveckan”<br />
den 3–7 november 2008 erbjöds samtliga<br />
föräldrar som besökte <strong>BVC</strong> i <strong>SLL</strong> att fylla i ett AUDITformulär<br />
med tio frågor som besvarades anonymt. Formuläret<br />
innehåller frågor om förälderns alkoholvanor under<br />
det senaste året. Drygt 6000 föräldrar besvarade<br />
formuläret under den aktuella veckan. Av de föräldrar<br />
som besvarade enkäten var 80 procent kvinnor (medelålder<br />
32 år). De flesta av föräldrarna (73 procent) hade<br />
barn som var yngre än tolv månader.<br />
Studien visar att 11 procent av männen och 3 procent av<br />
kvinnorna som besvarade enkäten har ett riskbruk av alkohol.<br />
Hela 30 procent av kvinnorna avstår helt och hållet<br />
från alkohol under småbarnstiden.<br />
Männen ändrar inte sitt beteende i lika stor utsträckning,<br />
men 10 procent avstår från alkohol. Föräldrarnas alkoholkonsumtion<br />
måste ses ur barnens synvinkel. Alkohol<br />
gör att den vuxne kan bete sig, lukta och låta annorlunda<br />
än vad barnet är van vid. Det finns alltid en risk för att<br />
man tappar omdömet när man dricker alkohol.<br />
Ett stort tack till alla <strong>BVC</strong>-sjuksköterskor i hela <strong>SLL</strong>!<br />
Tack vare det stora förtroende som föräldrar har för <strong>BVC</strong><br />
är denna undersökning möjlig att genomföra.<br />
Resultatet i sin helhet kommer att presenteras på heldagskonferensen<br />
om alkohol den 17 resp. 30 september,<br />
<strong>2009</strong>.<br />
Föräldrastöd – Stimulerande men svårt<br />
Trots att ungefär vart tredje barn i länet är av utländsk<br />
härkomst finns ingen bra beredskap för hur sjuksköterskor<br />
inom barnhälsovården ska bemöta familjer från andra<br />
kulturer. Det var en av anledningarna till att jag, Anita<br />
Berlin, barnsjuksköterska och doktorand på Centrum för<br />
Allmänmedicin (CeFAM) Stockholm ville veta mer om hur<br />
<strong>BVC</strong> sjuksköterskor upplever samspelet med familjer från<br />
andra kulturer och sin egen arbetssituation. Jag ville också<br />
veta föräldrarnas upplevelser av mötet. Det har resulterat<br />
i tre vetenskapliga studier.<br />
Det samlade resultatet har bidragit till ett ”skräddarsytt”<br />
utbildningspaket i Kulturell Kompetens som nu prövats<br />
bland 24 <strong>BVC</strong> sjuksköterskor inom barnhälsovården i<br />
Stockholms och Sörmlands län. I en kontrollgrupp ingår<br />
26 <strong>BVC</strong> sjuksköterskor. Utbildningsprogrammet har omfattat<br />
föreläsningar vilka är tänkta att skapa förståelse av<br />
kulturmötets förutsättningar. Detta har varvats med diskussioner<br />
utifrån fallbeskrivningar med fokus på att lära<br />
sig att hantera det som är främmande och annorlunda.<br />
Nästa steg blir nu att utvärdera utbildningen med hjälp<br />
av enkätsvar från såväl <strong>BVC</strong> sjuksköterskor som föräld-<br />
rar. Ytterligare information lämnas av Anita Berlin,<br />
Telefon: 08-524 88 722, anita.berlin@sll.se<br />
Depression under spädbarnsåret<br />
NR 3-4<br />
<strong>2009</strong><br />
Snabb hjälp från primärvården kan få färre nyförlösta<br />
kvinnor att drabbas av förlossningsdepression. Det visar<br />
en ny brittisk studie i tidskriften British Medical Journal.<br />
Omkring 13 procent av alla kvinnor drabbas av depression<br />
efter förlossningen. I en brett upplagd studie visar<br />
nu forskare från bland annat University of Sheffield i<br />
Storbritannien att tidiga insatser från primärvården skulle<br />
kunna vara ett effektivt sätt att identifiera och hjälpa<br />
kvinnor med förlossningsdepression.<br />
Nyckelpersonerna i undersökningen är så kallade health<br />
visitors och motsvaras ungefär av <strong>BVC</strong>-sjuksköterskor i<br />
Sverige. Vid 101 primärvårdsenheter i engelska Trent fick<br />
dessa sjuksköterskor specialundervisning i att upptäcka<br />
symtom på förlossningsdepression och att bedöma hur<br />
allvarliga dessa var. Dessutom tränades de i att ge psykologisk<br />
behandling, antingen baserad på kognitiv beteendeterapi<br />
eller ett mer personcentrerat synsätt. 2 749<br />
kvinnor i området som nyligen fött barn slumpades till interventionsgruppen<br />
och 1 335 var kontroller. För att definiera<br />
förlossningsdepression använde sjuksköterskorna<br />
sig av den så kallade Edinburgh postnatal depression scale,<br />
EPDS.<br />
Det visade sig att 418 kvinnor hade ett EPDS-värde på<br />
12 eller mer efter sex veckor och identifierades som riskpersoner.<br />
Efter sex månader hade 34 procent av kvinnorna<br />
med hög risk i interventionsgruppen fortfarande<br />
EPDS-värden över 12, jämfört med 46 procent av kvinnorna<br />
i kontrollgruppen. Det innebär att den relativa risken<br />
att drabbas av förlossningsdepression, efter justering<br />
för andra faktorer, var 40 procent lägre bland kvinnorna<br />
som fick hjälp av sjuksköterskorna än bland kvinnorna i<br />
kontrollgruppen. I en annan studie som också publiceras<br />
online av British Medical Journal visar kanadensiska forskare<br />
att nyförlösta kvinnor som fick tala i telefon med<br />
andra kvinnor som haft förlossningsdepression hade en<br />
mindre risk att själva bli deprimerade än kvinnor som<br />
inte fick denna typ av stöd.<br />
/Clinical effectiveness of health visitor training in psychologically<br />
informed approaches for depression in postnatal<br />
women: pragmatic cluster randomised trial in primary<br />
care BMJ <strong>2009</strong>;338:a3045/Dagens Medicin<br />
Recept i kokböckerna förändras –<br />
större protionsstorlekar.<br />
Vid genomgång av en amerikansk kokbok utgiven och<br />
reviderad mellan 1936 och 2006 har några forskare<br />
granskat och följt 18 recept . Man fann att det totala kaloriinnehållet<br />
ökade i 14 av de 18 recepten. Medelinne-
hållet i en maträtt ökade från 2100 till 3100 kalorier.<br />
Detta berodde både på hur man tillagade maten och beräknad<br />
portionsstorlek.<br />
Ett exempel är en kycklingrätt, som 1936 räckte till 14<br />
portioner på 228 kalorier per portion medan samma rätt<br />
2006 beräknades räcka till 10 personer och med 576 kalorier<br />
per portion.<br />
När man tittade på kakrecept fann man att en kaka som<br />
tidigare angivits att delas i 30 bitar för 40 år sedan och i<br />
samma recept 2006 föreslår man att kakan skall delas i<br />
15 bitar. Det man inte vet är hur mycket av portionerna<br />
som i slutändan äts upp.<br />
Källa:Läkartidningen nr 15-16 <strong>2009</strong><br />
Baby-STOPP – ett nytt preventionsprogram<br />
mot övervikt och fetma hos barn<br />
Avsikten med Baby-STOPP är att identifiera familjer på<br />
<strong>BVC</strong> där båda föräldrarna är överviktiga (BMI >25) eller<br />
att minst en förälder lider av fetma (BMI >30) och som<br />
har minst ett barn i åldern 8 månader.<br />
Syftet med Baby-STOPP är att undersöka om man genom<br />
ökat stöd och insatser till ovanstående riskgrupp kan<br />
minska uppkomsten av övervikt och fetma hos deras<br />
barn. 250 familjer kommer att rekryteras via <strong>BVC</strong>. Av<br />
dessa kommer 200 att antingen randomiseras till interventionsgrupp<br />
eller till kontrollgrupp. Familjerna som<br />
kommer att ingå i interventionsgruppen kommer att få<br />
en individuellt anpassad intervention som avser att stödja<br />
föräldrarna till att öka barnens fysiska aktivitet samt<br />
att ge barnen sunda matvanor med regelbundna måltider,<br />
huvudsakligen efter livsmedelsverkets rekommendationer.<br />
Sömn, och brist av sådan, har på senare år visat sig vara<br />
en viktig faktor för utveckling av övervikt hos barn varför<br />
vi kommer att beröra även denna punk och stötta föräldrarna<br />
till att skapa bra rutiner kring sänggåendet och se<br />
till att barnen får den sömn de behöver.<br />
Familjerna inkluderas i projektet då barnen är 8 månader<br />
gamla och interventionen startar då barnen är ett år och<br />
därefter följs familjerna i fem år.<br />
Kontrollgruppen kommer att erbjudas sedvanlig rådgivning<br />
om kost och fysisk aktivitet via sin <strong>BVC</strong>-sjuksköterska.<br />
Utöver dessa två grupper kommer även en grupp bestående<br />
av 50 barn med normalviktiga föräldrar att följas<br />
under samma tidsperiod för att representera en normalpopulation.<br />
Snart kommer en inbjudan till alla <strong>BVC</strong> i <strong>SLL</strong>,<br />
förutom de <strong>BVC</strong> som redan deltar i PRIMROSE-projektet.<br />
För ytterligare information kontakta :<br />
anja.nordenfelt@karolinska.se<br />
Att upptäcka utvecklingsavvikelser hos<br />
barn inom öppenvården<br />
I stort sett alla barn som är i förskoleåldern och bor i<br />
Sverige undersöks på <strong>BVC</strong>. Under barnets första levnadsår<br />
görs läkarbedömning vid 2, 6 och 10-12 månaders ålder.<br />
De allra flesta utvecklingsavvikelser av svårare grad<br />
bör ha identifierats före skolstart och CP-skadorna vid<br />
10-18 månaders ålder. Få föräldrar söker själva direkt för<br />
misstanke om utvecklingsavvikelse under förskoleåldern<br />
men ökar något under skolåldern.<br />
Resultatet av utvecklingsbedömningarna vid 6, 10 och 18<br />
månaders ålder enligt mallen i barnhälsovårdsjournalen<br />
från 1981 anges i en studie av en hel årskull barn i<br />
Sörmland (Lindsjö A. Nordiska Hälsovårdshögskolan. MPH<br />
1998:6). Av drygt 3000 barn var det 0,6-1,4 procent<br />
som hade tre eller fler avvikelser och bland dessa identifierades<br />
28 barn med bestående handikapp. Ett tydligt<br />
samband mellan avvikelsetyngd och handikapp visades<br />
för barn med cerebral pares vid sex och 10 månader och<br />
hos barn med lindrig utvecklingsstörning vid 18 månader.<br />
Källa: Barnläkaren nr.6/12 2008<br />
Bokserie om barns utveckling<br />
Tips till föräldrar!<br />
Författaren Anna Kreutz Wirfelt har tillsammans med<br />
spädbarnsforskare och barnläkare skrivit en bokserie om<br />
små barns utveckling. Serien omfattar nio böcker som<br />
handlar om barns utveckling från det barnet födds till<br />
dess det är 4 år. Målgruppen är nyblivna föräldrar och<br />
syftet är att få läsarna att känna sig tryggare och säkrare<br />
i sitt föräldraskap. Böckerna är även lärorika för oss som<br />
arbetar med föräldrar och barn. Innehållet stämmer<br />
överens med den värdegrund vi arbetar efter. De forskare<br />
och läkare hon hänvisar till är välkända.<br />
Ämnen som behandlas i böckerna är om barnets; skrik,<br />
orsaker och tröst, reflexer, motorik och sinnen, sociala<br />
och psykiska utveckling, sömn och sömnproblem, lekar<br />
och matvanor, sociala och psykiska utveckling, joller och<br />
tidiga språkutveckling, m.m. För mer information se<br />
www.smabarnsutveckling.se eller klicka på bilden ovan.<br />
/Rania Holm, <strong>BVC</strong> Vallentuna<br />
GLAD PÅSK<br />
önskar,<br />
Gunnel, Ulla, Marianne & Monica
Kalendarium<br />
Fortbildning <strong>2009</strong><br />
Studieftermiddag<br />
Asylsökande/gömda barns verklighet i Stockholm –<br />
Hur skall vi bäst hjälpa familjerna och barnen?<br />
Datum; 11 maj kl 13.30 – 16.30 Karolinska universitetssjukhuset Solna, Nanna Svartz aula<br />
Studieftermiddag<br />
Behandling/omhändertagande av den psykiskt sjuka och sköra gravida/nyförlösta<br />
kvinnan. Ur ett pediatriskt-pstkiatriskt och obstetriskt perspektiv. Obs! Repris från dec 2008<br />
Datum; 11 juni kl 13.30 – 16.30 Karolinska universitetssjukhuset Solna, Nanna Svartz aula<br />
Heldagskonferens<br />
Boka in redan nu heldagskonferens om alkohol/riskbruk den 17 resp. 30 september <strong>2009</strong><br />
Områdesträffar – <strong>BVC</strong> - Monica Dozai<br />
Järfälla/Kvarnen <strong>2009</strong>-04-16 13.00–15.30 Upplands Bro/ Kungsängen<br />
<strong>2009</strong>-04-28 13.30–16.00<br />
Referensgrupp <strong>2009</strong>-05-25 13.30 – 16.00 BHV-enhet Nord, St Göransg. 126, plan 12<br />
Områdesträffar – <strong>BVC</strong> - Ulla Idenstedt<br />
Rimbo <strong>2009</strong>-04-21 14.00 - 16.00 Österåker <strong>BVC</strong> <strong>2009</strong>-05-04 14.00-16.00<br />
Vaxholm <strong>2009</strong>-04-27 13.00 - 15.00 Norrtälje <strong>BVC</strong> <strong>2009</strong>-05-12 14.00-16.30<br />
Referensgrupp <strong>2009</strong>-04-20 9.00–11.00 Plats: <strong>BVC</strong> Mörby Centrum, plan 6<br />
Datagrupp möte <strong>2009</strong>-05-13 14.00-16.00 Plats: <strong>BVC</strong> Mörby Centrum, plan 6<br />
Spånga/Tensta/<br />
Rinkeby<br />
Norrmalm<br />
plats: <strong>BVC</strong> Johannes<br />
Referensgrupp<br />
Innerstan<br />
Områdesträffar – <strong>BVC</strong> - Marianne Bergström<br />
<strong>2009</strong>-04-20<br />
Plats: <strong>BVC</strong> Spånga<br />
14.00–16.00 Kungsholmen<br />
Plats: <strong>BVC</strong> S:t Erik<br />
<strong>2009</strong>-05-06 14.00–16.00 Ekerö<br />
Datum<br />
ej bestämt<br />
14.00–16.00<br />
Plats <strong>BVC</strong> Ekerö<br />
<strong>2009</strong>-04-27 13.30-15.30<br />
<strong>2009</strong>-05-04 13.30–15.30<br />
BHV-enhet Nord, Stadshagen, St Göransgatan 126, plan 12