IP Sigill Frukt & Grönt 2013:1 - Svenskt Sigill
IP Sigill Frukt & Grönt 2013:1 - Svenskt Sigill
IP Sigill Frukt & Grönt 2013:1 - Svenskt Sigill
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Sigill</strong> Kvalitetssystem AB<br />
<strong>IP</strong> SIGILL standard | Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
<strong>IP</strong> sIgIll frukt & grönt<br />
standard för kvalItetssäkrad ProduktIon av bär,<br />
frukt, PotatIs, frIlands- och växthusgrönsaker<br />
Med tIllval för klIMatcertIfIerIng<br />
livsmedelssäkerhet | Miljö
© copyright/Upphovsrätten till denna produkt tillhör <strong>Sigill</strong> Kvalitetssystem AB, Stockholm, Sverige.<br />
att mångfaldiga innehållet i denna skrift, helt eller delvis, utan medgivande från sigill kvalitetssystem ab, är förbjudet enligt lagen (1960:729)<br />
om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. förbudet gäller varje form av mångfaldigande: genom tryckning, kopiering etc.<br />
GrAfISK form och ProdUKtIon<br />
sigill kvalitetssystem ab 2012<br />
trycK<br />
lrf Media/elanders ab falköping<br />
PAPPer<br />
Maxioffset, 120 g<br />
KontAKt<br />
sigill kvalitetssystem ab<br />
105 33 stockholm<br />
telefon: 08-7875950<br />
fax: 08-7875321<br />
www.sigill.se<br />
info@svensktsigill.se<br />
foto<br />
Mikael lindberg
InnehåLL frukt & grönt<br />
1 MIljöhusesyn, energIbesParande åtgärder och<br />
koMPetenskrav ______________________________________ 6<br />
2 nöd- och olycksfallsberedskaP _____________________ 7<br />
3 sPårbarhet/särhållnIng och lIvsMedelssäkerhet ___ 8<br />
4 ordnIng och reda saMt skadedjursbekäMPnIng ____10<br />
5 avfall ___________________________________________ 10<br />
6 etIska grundvärderIngar – gMo, bIologIsk<br />
Mångfald, avloPPsslaM och avel __________________ 11<br />
7 karta över gården och Platsens betydelse ________ 13<br />
8 växtnärIng och journalförIng __________________ 14<br />
9 vattenskydd och vattenanvändnIng _____________ 18<br />
10 förvarIng och hanterIng av keMIska Produkter ___ 20<br />
11 Integrerat växtskydd ____________________________ 22<br />
12 val av växtskyddsMedel och förbud av<br />
glyfosatanvändnIng På gårdsPlan _________________24<br />
13 tIllståndsbevIs, funktIonstest och<br />
rengörIng av växtskyddssPruta __________________ 25<br />
14 journalförIng av växtskyddsbehandlIngar ________26<br />
15 föröknIngsMaterIal _____________________________ 27<br />
16 skörd, PacknIng och hanterIng __________________ 28<br />
17 Personal och besökare __________________________ 30<br />
tILLvAL för KLImAtcertIfIerInG<br />
1 energIanvändnIng I företaget ___________________ 33<br />
2 transPorter och MaskInanvändnIng InoM<br />
företaget och vId försäljnIng av Produkter _______35<br />
3 kväveflöden vId växtodlIng ______________________ 35<br />
4 användnIng av stallgödsel och sPecIalgödselMedel________________________________________37<br />
5 växtföljd _______________________________________ 37<br />
6 skötsel av vall/gröngödslIng ____________________ 38<br />
7 växthusProduktIon _____________________________ 38<br />
allMänna vIllkor ________________________________ 41
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
4 (44)<br />
ProdUKtIonSregler<br />
<strong>IP</strong> sIgIll är en standard för kvalitetssäkring<br />
<strong>IP</strong> SIGILL är en standard för kvalitetssäkring av produktion av<br />
livsmedel och prydnadsväxter, i hela kedjan från primärproduktion<br />
till förädling. <strong>IP</strong> SIGILL ägs och förvaltas av <strong>Sigill</strong> Kvalitetssystem<br />
AB, ett dotterbolag till LRF. Svenskproducerade råvaror<br />
som är certifierade enligt <strong>IP</strong> SIGILL får märkas med <strong>Svenskt</strong><br />
<strong>Sigill</strong>, efter avtal om licens.<br />
<strong>IP</strong> SIGILL-certifieringen syftar till:<br />
1. Säkra livsmedel<br />
2. God djuromsorg<br />
3. Miljöansvar med utgångspunkt i resurshushållning och klimat.<br />
Ett certifierat företag granskas återkommande av en tredjepartsrevisor<br />
från ett oberoende certifieringsorgan. Mer att läsa om <strong>IP</strong><br />
SIGILL-certifieringen och <strong>Svenskt</strong> <strong>Sigill</strong> finns på www.svensktsigill.se.<br />
Allmänna villkor – ramverket för certifieringen<br />
Allmänna villkor är den del i standarden där generella krav redovisas<br />
för företag som ska certifieras. I Allmänna villkor regleras<br />
t.ex. kompetenskrav för revisorer, krav på certifieringsorgan,<br />
villkor för certifiering samt hur en revision ska genomföras etc.<br />
Mer information finns längst bak i denna handbok.<br />
<strong>IP</strong> sIgIll-regler<br />
En handbok med produktionsregler innehåller gemensamma<br />
basregler för alla inriktningar samt specifika regler för respektive<br />
produktionsinriktning.<br />
Det finns tre typer av regler: kritiska regler som är markerade<br />
med en röd oval, omarkerade ”vanliga”regler samt rekommendationer.<br />
Varje år ska du själv kontrollera att du uppfyller reglerna<br />
genom att göra en egenrevision.<br />
När du ska göra din egenrevision, dvs. svara på frågorna i din<br />
checklista, kan du göra det antingen digitalt eller på papper.<br />
egenrevision<br />
De år du inte har revision på plats ska du skicka en kopia av<br />
åtgärdsplanen från <strong>IP</strong> SIGILL till det certifieringsorgan som du<br />
är ansluten till. En signerad och daterad åtgärdsplan ska skickas<br />
även om det inte finns några avvikelser eller behov av åtgärder<br />
noterade från egenrevisionen. Alternativt kan egenrevisionen<br />
göras digitalt med verktyget <strong>IP</strong>E; <strong>IP</strong> Egenrevision.<br />
<strong>IP</strong> egenrevision - digitalt<br />
Vill du göra egenrevisionen digitalt, gå in på www.ipegenrevision.se.<br />
Uppe i högra hörnet på skärmen finns en rund prick som<br />
används när man loggar in. Klicka på den, välj alternativet ”Ny<br />
användare” och fyll där i din e-postadress och valfritt lösenord.<br />
Lösenordet måste vara minst 6 tecken långt men du kan fritt<br />
blanda bokstäver och/eller siffror.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
Fyll i dina kontakt- och företagsuppgifter, välj den produktionsinriktning<br />
som du vill ha <strong>IP</strong> SIGILL-certifierad. Fyll därefter i alla<br />
uppgifter som är specifika för din verksamhet, avsluta med ”slutför”.<br />
När allt är klart visas den/de checklista/or som gäller för din<br />
verksamhet.<br />
Gå igenom alla regler och kryssa i om du uppfyllt en regel eller<br />
inte. De regler som inte uppfylls förs automatiskt över till en åtgärdsplan.<br />
Under knappen ”sammanställning” syns om alla frågor<br />
besvarats och om allt är klart kan du då gå över till ”Skicka till<br />
CO”, (vilket står för CertifieringsOrgan).<br />
När du skickar till CO får det certifieringsbolag som du angav<br />
under mina uppgifter din åtgärdsplan och checklista via e-post och<br />
därmed är egenrevision klar!<br />
<strong>IP</strong> egenrevision med handböcker<br />
1) Miljöhusesyn<br />
• Gå igenom de checklistor i Miljöhusesyn som berör din<br />
verksamhet. Varje krav som är uppfyllt ska kunna besvaras<br />
med ett ja. Svar nej innebär att punkten inte är uppfylld.<br />
För punkter som inte berör företaget ska alternativet ej<br />
aktuellt användas.<br />
• Krav som eventuellt inte uppfylls i Miljöhusesynen ska<br />
noteras i tillhörande åtgärdsplan tillsammans med planerade<br />
åtgärder.<br />
• Datera och signera därefter åtgärdsplanen.<br />
2) <strong>IP</strong> SIGILL-handboken<br />
• Gå igenom alla regler. Varje krav som är uppfyllt ska kunna<br />
besvaras med ett ja. Svar nej innebär att punkten inte är<br />
uppfylld. För punkter som inte berör företaget ska alterna-<br />
tivet ej aktuellt användas.<br />
• Krav som eventuellt inte uppfylls i <strong>IP</strong> SIGILL handboken<br />
ska noteras i en åtgärdsplan, tillsammans med planerade<br />
korrigerande åtgärder.<br />
• Datera och signera därefter åtgärdsplanen.<br />
extern revision av produktionen på företaget<br />
Vartannat år kommer en ordinarie, föranmäld extern revision att<br />
genomföras på företaget. Revisionen omfattar granskning av<br />
dokumentation; skriftliga rutiner, och instruktioner, intyg, analysprotokoll,<br />
journaler etc, samt inspektion av pågående produktion<br />
anmäld för certifiering.<br />
ny!<br />
KrItISKA reGLer är markerade med en röd oval. det är regler som<br />
är särskilt viktiga för livsmedelssäkerhet, djuromsorg eller miljö och därmed<br />
<strong>IP</strong> sIgIlls värdegrund. avvikelser på vissa av de kritiska punkterna ses<br />
som särskilt allvarliga för trovärdigheten och kan leda till avstängning<br />
eller uteslutning. exempel på sådana avvikelser är vanvård av djur och<br />
användning av otillåtna växtskyddsmedel.<br />
nya regler och regler som väsentligen förändrats är markerade med ny!<br />
i handboken.<br />
Certifieringsorganet har också en skyldighet att utföra ett visst antal<br />
revisioner baserade på stickprov, samt därutöver om det finns<br />
särskilda skäl för att göra speciella uppföljande kontroller. I dessa<br />
fall behöver inte revisionen vara föranmäld.<br />
Läs mer om det längst bak i handboken.<br />
godkänd revision och sanktioner<br />
För godkänd revision krävs att alla eventuella avvikelser har åtgärdats.<br />
I undantagsfall kan revisionen godkännas trots att det finns<br />
kvarstående avvikelser, men då ska företaget kunna presentera en<br />
trovärdig åtgärdsplan.<br />
Om revisionen inte blir godkänd kan företaget bli avstängt och i<br />
sämsta fall uteslutet.<br />
Mer information om sanktioner och hur de hanteras, finns längst<br />
bak i handboken samt i Allmänna Villkor.<br />
Producentens åtaganden:<br />
Den som söker anslutning för <strong>IP</strong> SIGILL-certifiering<br />
måste göra följande åtaganden:<br />
• Verksamheten ska följa lagen och reglerna i <strong>IP</strong> SIGILL.<br />
• Om verksamheten är tillstånds- eller anmälningspliktigt ska<br />
kopia på tillstånd/anmälan kunna uppvisas vid revision.<br />
• Skyldighet att ta del av förändringar i reglerna som <strong>Sigill</strong><br />
Kvalitetssystem meddelar.<br />
• Ansvara för att underleverantörer (t.ex. sprutförare och av<br />
bytare), får information om kraven och åtar sig att uppfylla<br />
reglerna.<br />
• Ansvara för att mark, byggnader, maskiner etc. som an<br />
vänds i verksamheten uppfyller reglerna även om ägaren<br />
inte är det certifierade företaget.<br />
• Medverka vid och underlätta för att revisioner kan<br />
genomföras på företaget, vilket också gäller<br />
oanmälda revisioner.<br />
• Skyldighet att till Certifieringsorganet anmäla alla<br />
planerade förändringar i produktionen, som kan ha<br />
betydelse för certifieringen (t.ex. ägarbyte och utvidgning<br />
av verksamheten).<br />
tvÄr!<br />
X-t<br />
reKommendAtIoner är markerade med grönt. det är frivilligt<br />
att följa dessa.<br />
tvärvillkor är markerade med tvÄr! och t. de visar att hela eller<br />
delar av regeln i stort sett motsvarar ett tvärvillkor. kontakta jordbruksverket<br />
för exakta uppgifter.<br />
betyder att det är ett eXtrA tvÄrvILLKor. det är ytterligare<br />
tvärvillkor som du måste följa för att få full utbetalning om du<br />
sökt miljöersättning.<br />
5 (44)
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
6 (44)<br />
1 Miljöhusesyn, energibesparande åtgärder och kompetenskrav<br />
De producenter som är anslutna till <strong>IP</strong> SIGILL ska känna till och uppfylla de lagkrav som ställs på produktionen. Därför ska alla relevanta<br />
delar av Miljöhusesyn gås igenom varje år. Dessutom ska de delar i Miljöhusesyn som syftar till att skydda naturmiljön, såsom<br />
skydd av vilda fåglar och fridlysta växter etc. gås igenom. Vissa av dessa regler är tvärvillkor.<br />
I en energikartläggning identifieras de punkter där energi kan sparas. Detta är bra för miljön och kan också ge en ekonomisk<br />
besparing. Användning av energiväv eller plastfolie i växthus verkar isolerande och sänker därför energibehovet för uppvärmning.<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
1.1B Miljöhusesyn ska årligen genomföras. Företaget ska:<br />
a) årligen gå igenom de avsnitt i Miljöhusesyn som<br />
berör företagets certifierade verksamhet, inklusive<br />
avsnittet om arbetsmiljö,<br />
b) kunna uppvisa en daterad och signerad åtgärdsplan.<br />
1.3B<br />
gäller<br />
endast:<br />
• bär<br />
• frukt<br />
• friland<br />
• Potatis<br />
1.4fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• växthus<br />
en energikartläggning ska göras. Företaget ska:<br />
a) kunna uppvisa en daterad kartläggning av<br />
anläggningens årliga energianvändning.<br />
Energianvändningen ska vara uppdelad på<br />
elenergi, dieselolja, eldningsolja, samt ev.<br />
andra drivmedel och bränslen för företagets<br />
verksamhet,<br />
b) identifiera områden där energibesparingar kan<br />
göras,<br />
c) revidera kartläggningen vartannat år.<br />
företagets energianvändning ska<br />
dokumenteras fortlöpande och<br />
en energianalys med tillhörande<br />
åtgärdsplan ska upprättas.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna uppvisa dokument med regelbundna<br />
noteringar av energiförbrukning fördelat på de<br />
i företaget förekommande energislagen. Längsta<br />
intervall mellan noteringar får vara högst fyra<br />
veckor alternativt en kalendermånad. Underlag<br />
från leverantör godkänns som dokumentation,<br />
b) kunna beskriva hur energisituationen analyserats,<br />
c) kunna uppvisa en åtgärdsplan där möjligheten<br />
att minska mängden fossil energi och möjliga<br />
åtgärder för energieffektivisering ska ingå.<br />
Se stödmaterial i producentpärm.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
1.5fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• växthus<br />
1.6fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• växthus<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
energianvändningen bör utgöras av<br />
minst 80 % förnybar energi* på årsbasis<br />
eller av högst 2,5 kWh/m 2 fossil energi<br />
per odlingsvecka.<br />
uppvärmda växthus bör vara utrustade<br />
med energiväv eller plastfolie när<br />
odling sker under perioden 15/10-1/4.<br />
Företaget bör visa att ett av följande alternativ<br />
uppfylls:<br />
– Energianvändningen sammantaget (uppvärmning,<br />
belysning, kylning, tillverkning av CO2 samt drift) utgörs till minst 80 % av förnybar<br />
energi på årsbasis.<br />
– Fossil energi uppgår till högst 2,5 kWh per m2 och odlingsvecka i genomsnitt under kulturtiden<br />
(t.ex. kallväxthus).<br />
Företaget bör:<br />
a) kunna beskriva att väv eller plastfolie<br />
används.<br />
Undantag gäller för dubbelmaterialhus.<br />
2 nöd- och olycksfallsberedskap<br />
En nöd- och olycksfallsberedskap är viktig för ett snabbt och effektivt agerande om sådana händelser uppstår. Denna regel är viktig både ur<br />
arbetsmiljösynpunkt och för att säkerställa ett gott djurskydd även i nödlägen.<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
2.1B I alla företag ska det finnas skriftliga<br />
rutiner för åtgärder vid nöd- eller<br />
olycksfall** (en beredskapsplan).<br />
Det ska också finnas en situationsplan<br />
som beskriver var viktiga<br />
objekt är belägna.<br />
På alla företag ska finnas:<br />
a) en larmlista***<br />
b) en situationsplan med beskrivningar som visar<br />
var följande objekt finns:<br />
-tankar och oljecisterner<br />
-kemikalieförråd<br />
-påfyllningsplats för växtskyddsspruta<br />
(t.ex. biobädd)<br />
-kyllager<br />
-lagringsplats för explosiva ämnen<br />
-gastuber<br />
-huvudströmbrytare<br />
-anslutningsdon till reservelverk<br />
-brandsläckare/brandpost eller släckvatten<br />
-samlingsplats vid fara<br />
-första hjälpen-utrustning<br />
-utrymningsvägar för djur och människor i<br />
händelse av brand<br />
c) säkerhetsdatablad för kemiska produkter ska vara<br />
samlade på ett ordnat sätt. (Se också specifika<br />
regler för växtskyddsmedel 10.14FG)<br />
d) larmlista och situationsplan ska vara kända av alla<br />
på företaget och finnas lätt tillgängliga och/eller<br />
vara anslagna på väl synlig plats.<br />
e) alla rutiner/- instruktioner ska vara skrivna på ett<br />
språk som förstås av de anställda.<br />
* Med förnybar energi menas vattenkraft, vindkraft, solenergi och biobränsle men spillvärme och nordisk elmix där kärnkraftsproducerad el ingår är här också godtagbart.<br />
** exempelvis personskador, hastig sjukdom, brand, utsläpp av kemikalier, elavbrott, sabotage.<br />
*** se exempel i producentpärmen.<br />
7 (44)
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
8 (44)<br />
3 spårbarhet/särhållning och livsmedelssäkerhet<br />
Livsmedelsförordningen kräver att råvaror eller tillsatser som ingår i ett livsmedel samt foder, ska kunna spåras ett steg bakåt och ett steg<br />
framåt i livsmedelskedjan. Syftet med spårbarhetskravet är att trygga livsmedelssäkerheten och underlätta eventuell spårning av förorenad<br />
produkt som kan innebära en hälsorisk. Vid parallellproduktion av varor är det mycket viktigt att produkter inte sammanblandas och väl<br />
genomtänkta särhållningsrutiner behövs för att förhindra detta.<br />
3.1B<br />
tvÄr!<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
livsmedel och foder som säljs från företaget<br />
ska kunna spåras till mottagaren. T<br />
3.2B <strong>IP</strong> sIgIll-råvaror och -produkter ska<br />
kunna identifieras som <strong>IP</strong> SIGILL när<br />
de lämnar gården/företaget.<br />
3.3B rutiner för att särhålla <strong>IP</strong> sIgIll-råvara/<br />
produkter ska finnas om parallellproduktion<br />
förekommer.<br />
3.4fG registrerade <strong>IP</strong> sIgIll-produkter ska<br />
vara spårbara tillbaka till produktionsplatsen<br />
där de har odlats.<br />
Företaget ska för den certifierade produktionen:<br />
a) kunna uppvisa dokumentation med vars hjälp<br />
produkterna kan spåras till mottagaren.<br />
Ska innehålla information om produktslag, mängd,<br />
leveransdatum och till vilken juridisk person<br />
leveransen skett<br />
b) spara dokumentationen i minst 5 år.<br />
Företaget ska:<br />
a) försäkra sig om att råvaror samt livsmedelsproducerande<br />
djur till slakt, som säljs som<br />
<strong>IP</strong> SIGILL-certifierade ska vara identifierade<br />
med <strong>IP</strong>-nummer i medföljande dokumentation<br />
eller genom permanenta arrangemang med<br />
mottagare/kund.<br />
<strong>Frukt</strong>, bär, grönsaker, rotfrukter, potatis som säljs<br />
som <strong>IP</strong> SIGILL-certifierade och oförädlade till<br />
konsument bör vara märkta med <strong>Svenskt</strong> <strong>Sigill</strong>märket<br />
med <strong>IP</strong>-nummer på förpackningsemballaget.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna uppvisa skriftliga rutiner<br />
b) kunna redogöra för hur särhållningsrutinerna<br />
efterföljs<br />
c) kunna uppvisa dokumentation om mängderna<br />
producerad respektive såld certifierad vara<br />
d) använda särskiljbara sorter; färg, form, storlek vid<br />
parallellodling om det finns risk för samman-<br />
blandning.<br />
Med parallellproduktion avses samtidig produktion<br />
av lika råvaror i primärproduktionen, där endast en<br />
del av den producerade volymen är certifierad enligt<br />
<strong>IP</strong> SIGILL.<br />
Exempel på lämpliga särhållningsrutiner vid växtodling<br />
är att skiften skördas vid olika tidpunkter och att<br />
grödorna lagras i separata utrymmen.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna uppvisa ett dokumenterat system för spårbarhet<br />
som möjliggör att produkten kan spåras<br />
tillbaka till produktionsplatsen; företag, gård,<br />
packeri etc.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
3.5fG dokumenterade rutiner som visar hur<br />
produkter kan återkallas ska finnas.<br />
3.6fG<br />
ny!<br />
företaget ska årligen bedöma livsmedelsrisker<br />
för alla produkter som<br />
ingår i certifieringen. Riskbedömningen<br />
ska omfatta hela produktionskedjan<br />
fram till och med leveransfärdig produkt<br />
eller till den punkt då mottagaren<br />
övertar produktansvaret.<br />
Risker som identifieras ska åtgärdas<br />
och/eller förebyggas med lämpliga<br />
åtgärder.<br />
a) Företaget ska ha en återkallelseplan som visar<br />
hur en produkt kan återkallas på eget initiativ<br />
eller till följd av myndigheternas krav.<br />
b) Om produkterna säljs genom försäljningsorganisation<br />
ska organisationens plan även omfatta<br />
spårbarhet till den enskilde leverantören.<br />
Riskbedömningen skall vara dokumenterad och<br />
kan utgå från generell mall för riskanalys, t.ex .<br />
enligt det stödmaterial som <strong>Sigill</strong> Kvalitetssystem<br />
tillhandahåller (riskanalysen i stödmaterialet täcker<br />
in alla kontrollpunkter om livsmedelsäkerhet som<br />
finns i <strong>Frukt</strong>&<strong>Grönt</strong>-handboken).<br />
Riskbedömningen skall anpassas till företagets<br />
förutsättningar och om man använder en generell<br />
mall för riskanalys ska nödvändiga kompletteringar<br />
göras skriftligt.<br />
Riskbedömningen ska täcka alla arbetsmoment och<br />
-situationer, insatsvaror, t.ex. gödsel- och växtskyddsmedel,<br />
material samt redskap, hjälpmedel<br />
och lokaler, som används i produktionen.<br />
Åtgärdar som vidtagits för att åtgärda eller förebygga<br />
identifierade risker ska dokumenteras.<br />
Den årlig genomgången och uppdateringen av<br />
riskanalysen ska bekräftas skriftligt med datum och<br />
signatur av ansvarig person.<br />
9 (44)
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
10 (44)<br />
4 ordning och reda samt skadedjursbekämpning<br />
Livsmedel och foder ska skyddas mot kontamination. Vegetation runt byggnader bör hållas borta så att skadedjur inte kan söka skydd eller<br />
vistas i anslutning till byggnader där livsmedel hanteras/lagras.<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
4.1B ordning och reda ska råda. Företaget ska:<br />
a) ge ett ordnat och strukturerat intryck.<br />
b) förvara utrustning/material som används i<br />
verksamheten på deras avsedda platser.<br />
c) upprätta särskilda platser för hantering och<br />
förvaring av avfall.<br />
4.2B<br />
tvÄr!<br />
ett aktivt förebyggande arbete mot<br />
förekomst av skadedjur ska finnas.<br />
Företaget ska:<br />
a) förse öppningar med skydd för att förhindra att<br />
fåglar/gnagare tar sig in till utrymmen där foder/<br />
livsmedel förvaras eller hanteras<br />
b) städa undan spill av produkter som kan bli föda åt<br />
skadedjur.<br />
c) ta bort eller klippa vegetation runt byggnader som<br />
kan ge skydd för skadedjur<br />
d) dokumentera skadedjursbekämpning som utförs;<br />
preparat, tid, plats, utförare, och ange förekomst av<br />
skadedjur. T<br />
5 avfall<br />
Enligt Miljöbalken ska försiktighetsprincipen tillämpas. Det innebär bland annat krav på att man ska hantera farligt avfall på ett säkert sätt<br />
så minskar risken för spridning av gifter i naturen. En välordnad avfallshantering minskar risken för att foder och livsmedel förorenas. Återanvändning<br />
bidrar till att tillvarata ändliga resurser.<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
5.1B<br />
tvÄr!<br />
allt avfall ska hanteras och lagras<br />
så att förorening och smittspridning<br />
förhindras. T<br />
Företaget ska:<br />
a) tillse att allt avfall omhändertas av kommunen<br />
eller av annan godkänd mottagare.<br />
b) föra journal över typ och mängd av farligt avfall*<br />
som uppstår på företaget.<br />
c) kunna uppvisa kvitton/fakturor eller avfallsjournal<br />
som visar att farligt avfall har avyttrats<br />
på ett godkänt sätt.<br />
d) nyttja tillgängliga retur- och återvinningssystem<br />
enligt kommunens riktlinjer.<br />
e) tillse att överblivna läkemedelsrester, sprutor och<br />
kanyler destrueras på ett säkert sätt.<br />
* Med farligt avfall avses spillolja och uttjänta oljefilter, torkdukar eller annat upptorkningsmaterial förorenat med olja, batterier, lösningsmedel, lack och färgrester, alla emballage<br />
med rester av miljöfarliga ämnen, lysrör, glödlampor, lågenergilampor och termometrar, impregnerat virke, rivningsavfall innehållande asbest, Pcb eller kvicksilver, uttjänta fordon,<br />
kasserade kylar/frysar och annan utrustning som innehåller cfc, hcfc eller hcf, elskrot samt smittförande avfall.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
5.2fG<br />
ny!<br />
6 etiska grundvärderingar – gMo, biologisk mångfald, avloppsslam och avel<br />
Riskerna för miljö och hälsa, framförallt vid långtidsanvändning av GMO är fortfarande ofullständigt kartlagda. Ensidig odling av GMO-soja<br />
och bristande rutiner vid hantering av glyfosat har i Sydamerika lett till ett ökat problem med restsubstanser av glyfosat i många brunnar och<br />
vattendrag.<br />
GMO-förbudets syfte är att skapa trygghet för konsumenterna och främja odling av andra grödor. <strong>IP</strong> SIGILL är positiv till forskning och<br />
teknikutveckling inom området och baserar nuvarande förbud på försiktighetsprincipen.<br />
Den biologiska mångfalden ska värnas och för detta behövs en viss andel av permanent bevuxna områden/biotoper som fungerar som<br />
skydd, övervintrings-, födosöks-, och boplats för det vilda, s.k. vårdbiotoper. Dessa förbättrar också förutsättningarna att hålla stabila populationer<br />
av nyttoinsekter som t.ex. humlor och rovinsekter, vilket stärker viktiga funktioner i agroekosystemet såsom pollination av grödor och biologisk<br />
kontroll av skadeinsekter. Att ta tillvara och optimera dessa naturens tjänster ger ökad odlingssäkerhet och är en viktig del i integrerad<br />
produktion (<strong>IP</strong>).<br />
Genom att tills vidare avstå från användning av avloppsslam som gödselmedel förhindras spridning av smittämnen, tungmetaller, restsubstanser<br />
av kemikalier och läkemedel m.m. En annan orsak bakom den restriktiva hållningen till spridning av slam från avloppsreningsverk är<br />
risken för kontaminering från okontrollerade inflöden med tungmetaller eller andra oönskade ämnen som kan komma via industriella processer,<br />
dagvatten etc. Mejerinäringen har i en gemensam policy tagit beslut om att avloppsslam inte får spridas på mjölkgårdar. Anledningen är<br />
att kor får i sig jord vid betning och flera sjukdomsframkallande bakterier och virus kan överleva i jorden under flera år.<br />
Avelsarbetet är grunden för god djuromsorg. Inriktningen ska vara friska och sunda djur. Genen för muskelhypertrofi hos djur av rasen Belgisk<br />
blå ger svåra kalvningar och andra problem. Därför får inte djur av Belgisk blå-boskap eller dess korsningar födas upp inom verksamheten.<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
6.1B Genmodifierat utsäde, plantmaterial och<br />
foder får ej användas i företagets verksamhet.*<br />
Företaget ska:<br />
a) inte hantera/odla GMO-gröda inom företaget<br />
(förbudet avser hela företagets verksamhet)<br />
b) inte köpa in foder innehållande GMO (förbudet<br />
avser hela företagets verksamhet)<br />
c) kunna uppvisa fakturor eller leveranssedlar på<br />
inköpt utsäde, plantmaterial och foder.**<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
Det ska finnas goda rutiner för hygienisk<br />
hantering av det avfall som uppstår i den<br />
dagliga hanteringen av färska produkter.<br />
Kasserade produkter och annat avfall som kan<br />
medföra hygienrisk ska hållas avskilt från färska<br />
produkter.<br />
Kärl för förvaring av avfall ska vara täckta om<br />
innehåll och hantering utgör en risk för kontaminering<br />
av färdiga produkter.<br />
Utrymmen där avfall hanteras ska regelbundet<br />
rengöras efter ett fastställt städschema och vid<br />
behov desinficeras.<br />
* undantaget är produkter som tillverkas i slutna system, t.ex. vitaminer eller oavsiktlig inblandning under 0,9 %. enligt eg-förordningen nr 1829/2003 accepteras oavsiktlig<br />
eller tekniskt oundviklig inblandning under 0,9 %, under förutsättning att företaget har vidtagit åtgärder för att förhindra sammanblandning.<br />
** leveranssedlar, eller annan foderdokumentation ska kunna uppvisas som visar att gMo inte blandats in i fodret. se producentpärm eller www.svensktsigill.se.<br />
11 (44)
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
12 (44)<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
6.2B en beskrivning över hur man tar tillvara<br />
och utvecklar företagets natur- och<br />
kulturvärden bör finnas.<br />
6.3B avloppsslam från reningsverk ska inte<br />
användas.<br />
6.4B belgisk blå-boskap eller dess korsningar<br />
får inte hållas på företaget. (gäller endast<br />
om nötboskap hålls på företaget).<br />
Företaget bör:<br />
a) beskriva hur man tar till vara och utvecklar<br />
förutsättningarna för artrikedom och ekologisk<br />
infrastruktur, s.k. vårdbiotoper. Hänsyn ska tas<br />
till företagets (gårdens) lokala förutsättningar.<br />
Finns en skötselplan så uppfylls kravet<br />
b) ge exempel på åtgärder som kan öka den biologiska<br />
mångfalden på gården som t.ex. restaurering<br />
och skötsel av ängs- och betesmarker,<br />
anläggande av våtmarker eller viltåkrar, sprutfria<br />
zoner samt busk- och trädplanteringar i<br />
slättbygd. Det finns också en mängd mindre<br />
åtgärder som att sätta upp fågelholkar, spara rishögar<br />
på lämpliga platser, så in blommande örter<br />
i åkerkanter eller lägga ut halmbalar som boplatser<br />
åt humlor och vilda bin.<br />
För mer tips och instruktioner om olika åtgärder<br />
för främjande av den biologiska mångfalden se<br />
producentpärm.<br />
Företaget ska:<br />
a) avstå från spridning av avloppsslam i växtföljd<br />
med certifierade grödor<br />
b) avstå att gödsla skiften med avloppsslam på<br />
mjölkgårdar där foder odlas till certifierade djur<br />
(Svensk Mjölks policy).<br />
OBS! Lagkraven för slamspridning går inte lika<br />
långt som <strong>Sigill</strong>-reglerna. I <strong>IP</strong> SIGILL gäller vid<br />
inträde, nyarrende eller köp av mark en karenstid på<br />
tre år före skörd efter spridning av avloppsslam.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
7 karta över gården och platsens betydelse<br />
En karta där man kan markera skiften, diken, skyddsobjekt etc. är god hjälp vid planering och uppföljning av verksamheten. En aktuell<br />
karta är också värdefull som vägledning för inhyrda entreprenörer/maskinstationer. En riskbedömning av nya produktionsplatser kan<br />
avgöra om odling kan ske riskfritt eller ej. Goda avstånd till och skydd mot vägar minskar risken för kontaminering av bl.a. tungmetaller<br />
från avgaser.<br />
7.1B<br />
gäller<br />
endast:<br />
• bär<br />
• frukt<br />
• friland<br />
• Potatis<br />
* Vattendrag som är vattenförande hela året är blåmarkerade på den topografiska kartan/terrängkartan, t.ex. Lantmäteriets terrängkarta 1:50 000.<br />
** exempel på åtgärder för biologisk mångfald kan vara anlagda viltåkrar eller våtmarker, naturbetesmarker, sprutfria kantzoner etc.<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
Det ska finnas en karta som visar var<br />
företagets certifierade verksamhet<br />
bedrivs.<br />
7.2fG det ska göras en riskbedömning för<br />
varje ny, tillkommande produktionsplats<br />
samt för befintliga platser om förutsättningar<br />
och omständigheter för produktion<br />
där har förändrats.<br />
7.3fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• bär<br />
• frukt<br />
• friland<br />
Säkerhetsavstånd ska finnas till vägar<br />
vid odling av grödor som har ätliga<br />
delar ovan mark.<br />
Företaget ska ha en aktuell karta (t.ex. blockkarta)<br />
med information/markering om:<br />
a) produktionsplatser:<br />
- bruknings-/gårdscentrum, växthus,<br />
packlokal<br />
- växtodlingsskifte/odlingskvarter<br />
- beten, betesmark<br />
b) miljökänsliga objekt(skyddsobjekt)<br />
- öppet vatten (vattendrag som är vattenförande<br />
hela året)*<br />
- skyddszon vid vattendrag<br />
- platser som omfattas av åtgärder för biologisk<br />
mångfald**<br />
- vattentäkter (även inom 12 m på grannens<br />
areal)<br />
- dammar och märgelhål.<br />
De beteckningar/ namn som anges på kartan ska<br />
överensstämma med uppgifter i odlingsplan,<br />
odlingsjournaler och journaler för utförd växtskyddsbehandling.<br />
Företaget ska kunna visa en dokumenterad riskbedömning<br />
där man tagit hänsyn till risker för<br />
- livsmedelssäkerhet,<br />
- miljö<br />
Det ska framgå av bedömningen att den omfattar<br />
- tidigare verksamhet på platsen och<br />
- den nya verksamhetens påverkan på angränsande<br />
produktion och omgivande miljö.<br />
Finns det tvivel om platsens lämplighet måste man<br />
förvissa sig om den är lämplig eller inte, t.ex genom<br />
kompletterande analys av jord. Observera risker för<br />
höga halter av kadmium i rotfrukter och brödspannmål;<br />
vete, havre. Om en produktionsplats bedöms som<br />
olämplig för verksamheten, ska företaget avstå från att<br />
ta den i bruk.<br />
Se stödmaterial.<br />
Företaget ska:<br />
a) hålla avstånd på 50 meter till Europaväg<br />
b) hålla avstånd på minst 20 meter till riksväg (väg med<br />
1- eller 2-siffrigt nummer).<br />
c) Vid nyplantering av frukt kan mindre avstånd tillåtas<br />
om tillräckligt tät och hög skyddshäck eller liknande<br />
finns.<br />
Undantag vid odling av konservärt, men inte andra<br />
ärtväxter som odlas för direktkonsumtion t.ex. sockerärt,<br />
bönor, etc. Se riktlinjer i producentpärm.<br />
13 (44)
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
14 (44)<br />
8 växtnäring och journalföring<br />
Stallgödsel ska användas så att näringsinnehållet tas tillvara i största möjliga utsträckning och kväveförluster till luft och vatten minimeras.<br />
Lagringskapaciteten ska vara tillräcklig så att spridningstidpunkten kan anpassas till grödans behov. Flera tvärvillkor handlar<br />
om lagring av både mineral- och stallgödsel.<br />
Regler om spridning av gödsel och regler om grön mark syftar till att nå miljökvalitetsmålen; ingen övergödning, grundvatten av god<br />
kvalitet och hav i balans samt levande kust och skärgård.<br />
Planeringsverktyg som t.ex. markkartering och registrering av utförda åtgärder är viktiga delar i en aktiv produktionsstyrning och<br />
ger ett underlag för ständig förbättring. Utifrån markkarteringskartan, kännedom om växtnäringsinnehållet i organisk gödsel, samt<br />
information om markens bördighet kan gödselgivan anpassas bättre till grödans behov.<br />
Tillverkning av mineralgödsel orsakar stora utsläpp av framförallt lustgas vilken har en stor negativ klimatpåverkan. Genom att<br />
använda sig av mineralgödsel som har tillverkats enligt bästa möjliga teknik kan växthusgasutsläppen minskas.<br />
Kadmium är en tungmetall som har en negativ påverkan på miljön och människors hälsa och tillförs det biologiska kretsloppet via<br />
nedfall, foder och gödselmedel. För de flesta produkter finns det gränsvärden för hur mycket kadmium de får innehålla.<br />
<strong>IP</strong> SIGILL vill verka för rena och säkra kretslopp med återföring av restprodukter från livsmedelskedjan. Utveckling av kvalitetssäkring<br />
av hanteringen pågår och produkter som uppfyller högt ställda krav får användas efter särskild prövning.<br />
8.1B<br />
gäller<br />
endast:<br />
• bär<br />
• frukt<br />
• friland<br />
• Potatis<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
all mark som ingår i växtföljden där<br />
certifierad produktion sker ska grundkarteras.<br />
(undantag om enbart naturbeteskött<br />
produceras på gården.)<br />
Företaget ska för mark som ingår i den certifierade<br />
verksamheten:<br />
a) genomföra en grundkartering, minst vart 10:e år<br />
b) uppvisa värden för pH, P-AL, K-AL och Mg-AL.<br />
Alternativt kan för fält över 3 ha 1 prov/ha tas ut<br />
med punktkarteringsmetoden. För fält under 3 ha<br />
kan ytkartering eller linjekartering med minst<br />
1 prov/3 ha väljas.<br />
För specialgrödor är det tillåtet att använda andra<br />
provtagnings- och analysmetoder.*<br />
Undantag från regeln gäller i högst 2 år för ny<br />
mark som ingår i certifieringen. Det är tillåtet att<br />
dela upp karteringen över 5 år, dvs. hela arealen<br />
ska vara karterad inom en femårsperiod.<br />
Vissa arealer undantas kravet på markkartering;<br />
vid extensiv produktion på exempelvis utmarker,<br />
ogödslad mark och på tillfälliga arrenden.<br />
Läs gärna rapporten ”Riktlinjer för gödsling och<br />
kalkning” (www.sjv.se) för mer information.<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
7.4fG skyddshäckar eller annan skyddande barriär<br />
bör finnas mot angränsande vägar.<br />
Vid anläggning av skyddande barriär/skyddshäck<br />
ska hänsyn tas till avstånd till produkt, skördemetod,<br />
avstånd till väg, vägens beskaffenhet, trafiktäthet<br />
etc.<br />
* Notera att om det finns ett kalkbehov är jordart och mullhalt två faktorer som påverkar hur mycket kalk som måste tillsättas. En jordarts- och mullhaltsanalys är då att<br />
rekommendera. detta är också ett krav för att erhålla stöd för Miljöskyddsåtgärder enligt landsbygdsprogrammet. se jordbruksverkets anvisningar sjvfs 2007:42.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
8.2B kväveinnehållet (ammoniumkväve) i<br />
urin och flytgödsel ska fastställas minst<br />
en gång vart femte år *.<br />
8.3B<br />
gäller<br />
endast:<br />
• bär<br />
• frukt<br />
• friland<br />
• Potatis<br />
8.4B<br />
gäller<br />
endast:<br />
• bär<br />
• frukt<br />
• friland<br />
• Potatis<br />
8.5B<br />
tvÄr!<br />
en växtodlings- och gödslingsplan för<br />
kommande säsong ska vara upprättad<br />
före växtodlingssäsongens början. T<br />
växtodlings- och gödslingsplanen ska<br />
vara tillräckligt detaljerad så att det<br />
framgår att tillförd mängd gödselmedel<br />
anpassats till grödans behov och platsens<br />
förutsättningar.<br />
jordbruksverkets riktlinjer*** för<br />
kvävegödsling ska utgöra maximal giva<br />
för de grödor; bl.a. spannmål, potatis,<br />
där riktlinjer finns.<br />
eventuella avsteg ska kunna motiveras<br />
och styrkas av analys eller annan<br />
dokumenterad behovsbedömning.<br />
Företaget ska för flytgödsel och urin som sprids på<br />
mark som ingår i den certifierade verksamheten:<br />
a) kunna uppvisa dokumentation med information<br />
om innehåll av ammoniumkväve.<br />
b) spara resultatet från analysen i minst 5 år.<br />
Kväveanalys kan göras på laboratorium eller med<br />
en enklare metod i fält genom att använda en<br />
”kväveburk”. Kontakta din växtodlingsrådgivare för<br />
mer information alternativt lån av en ”Kväveburk”.<br />
Företaget ska upprätta en växtodlings- och<br />
gödslingsplan för all odlingsmark som ingår i den<br />
certifierade verksamheten.<br />
Växtodlings-/gödselplanen ska innehålla följande<br />
uppgifter per skifte/odlingsplats:<br />
- förfrukt<br />
- årets gröda samt sort<br />
- förväntad skörd**<br />
- behov av växtnäring och kalk grundat på<br />
förväntad skörd,<br />
- markkartering och markens skattade<br />
växtnäringsleverans under säsongen<br />
(förfruktseffekt, stallgödselns långsiktiga<br />
leverans, kvävefixering)<br />
- planerad giva av N, P och K i mineral<br />
gödsel, stallgödsel eller andra organiska<br />
gödselmedel.<br />
Växtodlingsplanen ska sparas minst fem år eller för<br />
den tidsperiod som motsvarar en hel växtföljd om<br />
denna är längre än fem år.<br />
Företaget ska:<br />
a) beräkna kvävegödselgiva utifrån följande parametrar:<br />
- förfrukt<br />
- mullhalt<br />
- mineralisering<br />
- årsmån<br />
- grödans utveckling<br />
- förväntad skörd och eventuella<br />
kvalitetskrav t.ex. proteinhalt.<br />
I känsliga områden**** är det även ett tvärvillkor<br />
att grödan ska tillföras endast så mycket kväve som<br />
den antas behöva under odlingssäsongen. T<br />
* Kväveanalys av flytgödsel ingår som ett krav om man erhåller stöd för Miljöskyddsåtgärder inom Landsbygdsprogrammet. Se Jordbruksverkets anvisningar SJVFS 2007:42.<br />
** förväntad skörd beräknas/skattas som ett genomsnitt av de fem senaste årens skörd undantaget det av åren med minst avkastning.<br />
*** se producentpärm.<br />
**** till känsliga områden hör blekinge, skåne, hallands, gotlands, stockholms län samt öland, kustområdena i södermanlands, östergötlands, kalmar och västra götalands län<br />
samt delar av uppsala, södermanlands, östergötlands, västra götalands, örebro och västmanlands län. se Miljöhusesyn, bilaga 4.<br />
15 (44)
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
16 (44)<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
8.7B Mineralgödsel som har tillverkats enligt<br />
en metod med låg klimatpåverkan bör<br />
väljas.*<br />
8.8B gödselmedel med lågt kadmiuminnehåll<br />
ska användas.<br />
8.9B<br />
gäller<br />
endast:<br />
friland<br />
Potatis<br />
8.10B<br />
tvÄr!<br />
8.11B<br />
tvÄr!<br />
endast hygieniserade, kvalitetssäkrade<br />
avloppsfraktioner och restprodukter<br />
godkända av <strong>IP</strong> sIgIll, med känt<br />
näringsinnehåll och garantier vad det<br />
gäller dess innehåll av metaller och<br />
andra föroreningar, får användas.<br />
lagring av gödsel ska ske så att foder<br />
och livsmedel inte förorenas. T<br />
lagring av stallgödsel ska ske på ett<br />
säkert sätt för att skydda människor,<br />
djur och miljö.<br />
Företaget bör för den certifierade produktionen:<br />
a) köpa in mineralgödsel som inte har orsakat mer<br />
utsläpp än 4 kg CO2-ekvivalenter per kg N<br />
b) från 1 juli 2012 köpa in mineralgödsel som inte<br />
ska ha orsakat mer än 3,6 kg CO2-ekvivalenter<br />
per kg N<br />
c) från leverantören kunna uppvisa intyg eller<br />
annan dokumentation som visar att dessa<br />
kriterier uppfylls.<br />
Undantag gäller vid odling av specialgrödor där<br />
det inte finns gödselmedel som uppfyller tillverkningskriterierna<br />
för låg klimatpåverkan.<br />
Företaget ska:<br />
a) använda NP- och NPK-produkter med<br />
max 12 mg Cd per kg P<br />
b) använda P- och PK-produkter med<br />
max 30 mg Cd per kg P.<br />
På företaget är tillåtet att använda:<br />
a) rötrester godkända enligt SPCR120, anläggningskategori<br />
A, med tilläggskrav på kadmiumbalans<br />
för att säkerställa att inte nivån ökar i<br />
marken. Användningen av certifierade rötrester<br />
är begränsad till spannmål, rotfrukter, potatis<br />
och konservärt<br />
b) kvalitetssäkrade restprodukter från industriprocesser<br />
godkända av <strong>IP</strong> SIGILL.<br />
c) källsorterade avloppsfraktioner från enskilda<br />
hushåll under förutsättning att dessa är kvalitetssäkrade<br />
enligt ett etablerat system.<br />
Användningen är begränsad till spannmål.<br />
Anläggningar som är certifierade enligt SPCR 120;<br />
http://www.sp.se/sv/index/services/certprod/<br />
certprodprofil/jord/biogodsel/Sidor/default.aspx.<br />
Se också Restproduktpolicy och restproduktsregler<br />
inom <strong>IP</strong> SIGILL den 26 januari 2012<br />
All användning av organiska gödselmedel ska ingå i<br />
riskbedömning enligt 8.13FG.<br />
Företaget ska:<br />
a) lagra mineral- och stallgödsel väl åtskilt från<br />
foder, plantor och livsmedel.<br />
På företaget ska finnas:<br />
a) täta lagringsutrymmen för stallgödsel. T<br />
b) tillräckligt stor lagringskapacitet** T<br />
c) skydd mot nedstörtning runt gödselbehållare.<br />
Det ska finnas ett tätt stängsel eller ett stabilt<br />
lock om kanten ligger mindre än 1,20 m ovanför<br />
marken*** och i vissa områden**** även:<br />
d) stabilt svämtäcke eller täckning på urin- och<br />
flytgödselbehållare T, X-T<br />
e) påfyllning av gödselbehållare ska ske under<br />
täckning. T, X-T<br />
* Undantag vid odling av specialgrödor där det inte finns gödselmedel som uppfyller tillverkningskriterierna för låg klimatpåverkan.<br />
** tvärvillkor inom nitratkänsligt område, extra tvärvillkor utanför.<br />
*** höjden på stängslet ska anpassas till snöförekomst och eventuell ramp i anslutning till gödselbrunnen.<br />
**** se Miljöhusesyn.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
8.12B<br />
tvÄr!<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
gällande lagstiftning för spridning och<br />
hantering av gödselmedel ska följas. T<br />
8.13fG före användning ska organisk gödsel<br />
bedömas med avseende på risker för<br />
livsmedelssäkerhet samt risker för<br />
spridning av växtsjukdomar och ogräs.<br />
8.14fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• friland<br />
• växthus<br />
gödsling ska ske så att höga halter<br />
av nitrat undviks i sallatsgrödor;<br />
huvudsallat, spenat, babyleaf etc.<br />
8.15fG spridningen av mineralgödsel bör begränsas<br />
till ett smalt band över grödan<br />
då radodling tillämpas och grödans<br />
rotsystem täcker mindre än 50 % av<br />
odlingsytan under de närmaste 2 månaderna<br />
från gödseltillfället.<br />
8.16fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• växthus<br />
odlingsjournalerna för växthus ska<br />
omfatta följande uppgifter:<br />
- växthus, avdelning eller motsvarande<br />
- odlingsyta (m 2 )<br />
- kultur<br />
- frö, sticklingar och plantor<br />
- sort<br />
- tidpunkt för sådd alt. plantering<br />
- växtnäringstillförsel.<br />
8.17fG all tillförsel av växtnäring inklusive<br />
bevattning med växtnäring och/eller<br />
bladgödsling till jord och växter ska<br />
journalföras.<br />
Gällande regler finns beskrivna i Miljöhusesyn.<br />
Observera att de flesta gödselspridningsreglerna är<br />
tvärvillkor. Detta gäller särskilt i känsliga områden.<br />
Företaget ska kunna visa att man gjort en riskbedömning<br />
samt vidtagit lämpliga åtgärder för att<br />
förhindra olägenheterna med användning av organiska<br />
gödselmedel avseende livsmedelssäkerhet samt<br />
risker för spridning av växtsjukdomar och ogräs.<br />
Riskbedömningen ska dokumenteras och omfatta<br />
alla certifierade produkter där organiska gödselmedel<br />
har använts.<br />
Se stödmaterial för riskbedömning av organiska<br />
gödselmedel.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna redogöra för hur höga nitratvärden undviks<br />
b) kunna visa i gödslingsplan och odlingsdokumentation<br />
att kravet beaktas.<br />
Företaget bör:<br />
a) kunna redogöra för rutiner och utrustning<br />
b) kunna visa i fält att radgödsling eller liknande<br />
tillämpas om grödan är av sådan typ att rotsystemet<br />
täcker mindre än 50 % av odlingsytan<br />
under de närmaste 2 månaderna från gödslingstillfället.<br />
Företaget ska:<br />
a) se till att beteckning för växthus, avdelning<br />
eller motsvarande överensstämmer med karta<br />
över anläggningen<br />
b) ange kultur som växtslag med svenskt namn,<br />
krukor/plantor per ytenhet och ange sort som<br />
gängse inregistrerat sortnamn/handelsnamn<br />
c) för sådd/plantering i omgångar under säsong<br />
journalföra varje omgång för sig alt. ha sådd-/<br />
planteringsschema med angivande av eventuella<br />
avvikelser.<br />
Areal kan anges som bruttoareal för växthus eller<br />
som nettoodlingsyta.<br />
Företaget ska:<br />
a) journalföra tillförsel av växtnäring för alla kulturer/<br />
avdelningar eller motsvarande<br />
b) för växtnäring som tillförs genom bredspridning<br />
vid odling i markbädd anteckna datum, typ och<br />
mängd av gödselmedel<br />
c) för växtnäring som tillförs via bevattningssystemet<br />
anteckna datum för tillredning av stamlösning och<br />
recept, eller referera till sådant.<br />
17 (44)
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
18 (44)<br />
9 vattenskydd och vattenanvändning<br />
EU:s nya vattendirektiv ställer stränga krav på skydd av vatten. Kraven kommer att beröra de flesta producenter. Syftet med skyddszoner<br />
är att minska läckage av växtnäring och bekämpningsmedel till vattendrag. Ett ökat utnyttjande av skyddszoner är exempel på<br />
åtgärder som man i Sverige bidrar med för att nå miljökvalitetsmålen: levande sjöar och vattendrag, hav i balans samt levande kust och<br />
skärgård, ingen övergödning och giftfri miljö.<br />
Växtskyddsmedel eller gödselmedel kan hamna i vattendragen via vindavdrift, vid oförsiktig hantering och spridning. Ett skyddsavstånd<br />
till vattendragen där man varken bekämpar kemiskt eller sprider gödsel minskar risken för förluster till vattendragen. Om bra teknik<br />
används vid spridning av gödsel kan skyddsavståndet vara kortare.<br />
En övervägande andel av den fosfor som når sjöar och hav kommer från ytavrinning. Det är främst vid snösmältning och vid stora regnmängder<br />
som mycket fosfor kan förloras via ytavrinning ned i vattendragen. När det inte finns någon växtlighet som täcker marken ökar<br />
risken ytterligare för läckage. Syftet med permanenta gräsbevuxna skyddszoner är att stoppa upp flödet så att risken för förluster minskar.<br />
En biologiskt aktiv yta har också förmåga att bryta ned växtskyddsmedel. Bevattning ska ske med rent vatten för att undvika smittspridning.<br />
9.1B<br />
tvÄr!<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
skyddsavstånd vid växtskyddsbehandlingar<br />
ska hållas.* T<br />
Företaget ska:<br />
a) hålla minst 12 m skyddsavstånd till vattentäkter<br />
b) hålla minst 6 m skyddsavstånd till sjöar och<br />
vattendrag som är vattenförande hela året<br />
(räknat från strandlinjen vid högvatten) samt småvatten<br />
c) hålla minst 1 m skyddsavstånd till dräneringsbrunnar/stenfickor<br />
och mindre diken.<br />
d) markera 12- och 6-meters skyddsavstånden på<br />
en fältkarta<br />
e) hålla dräneringsbrunnar täckta med hela lock<br />
f) hålla mark kring dräneringsbrunnar biologiskt<br />
aktiv (minst 1 m) genom täckning med halm<br />
eller bark eller genom växtlighet.<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
8.18fG utrustning för spridning av mineralgödselmedel<br />
ska underhållas och kalibreras<br />
regelbundet.<br />
8.19fG<br />
ny!<br />
utrustning för spridning och styrning<br />
av näringslösning ska underhållas, kontrolleras<br />
och kalibreras regelbundet.<br />
Företaget ska kunna visa noteringar/ dokumentation,<br />
t.ex i underhållsjournal, som visar att spridarutrustningen<br />
har kalibrerats under de senaste 12<br />
månaderna.<br />
Arbetet kan utföras av lantbrukaren själv eller av<br />
ett specialiserat företag, t.ex. leverantör av gödselspridare.<br />
Undantag gäller för gödselspridare med<br />
automatisk kalibrering.<br />
Företaget ska kunna redogöra för vilka rutiner<br />
som tillämpas för att kontrollera utrustningens<br />
tillförlitlighet avseende mätning och styrning mot<br />
Lt, pH och fasta blandningsförhållanden. Det ska<br />
framgå av dokumentation, t.ex. journal för underhåll<br />
och kalibrering, att instrument som används<br />
av företaget för egen kalibrering årligen kalibreras<br />
mot en referens. Om kalibreringsvätskor används<br />
ska dessa förnyas varje år.<br />
* I broschyrerna ”hjälpreda för bestämning av vindanpassat skyddsavstånd vid användning av lantbruksspruta med bom” och ”hjälpreda för bestämning av vindanpassat skyddsavstånd<br />
vid användning av fläktspruta i fruktodling” finns vägledning. Se producentpärm. Obs för vattentäkter avses både borrade och grävda brunnar och oavsett om de används eller inte<br />
eftersom det alltid finns en risk att de kan leda föroreningar till grundvatten. Vid förekomst av exempelvis jätteloka kan avstrykning med glyfosat tillämpas inom skyddsavstånden.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
9.2B skyddsavstånd vid gödselspridning ska<br />
hållas.<br />
9.3B I s.k. känsliga områden* ska en permanent<br />
skyddszon anläggas utmed öppet<br />
vatten. den ska utgöras av en minst 6<br />
meter bred väletablerad gräsvall.<br />
9.4fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• växthus<br />
då inte återanvändning av dräneringsvattnet<br />
sker ska den totala dräneringen<br />
på årsbasis vara under 25 %.<br />
9.5fG obehandlat avloppsvatten får inte<br />
användas till bevattning/växtnäringsbevattning.<br />
9.6fG en årlig riskbedömning, avseende<br />
livsmedelssäkerhet, ska göras för allt<br />
vatten som används till bevattning, med<br />
eller utan växtnäring, för spridning av<br />
växtskyddsmedel eller på annat sätt<br />
kommer i kontakt med gröda och<br />
färdig produkt.<br />
Företaget ska:<br />
a) hålla minst 6 m skyddsavstånd till sjöar och<br />
vattendrag som är vattenförande hela året<br />
(räknat från strandlinjen vid högvatten)<br />
b) markera skyddsavstånd på en fältkarta.<br />
Om precisionsgödsling tillämpas med t.ex. rampspridare,<br />
släpslangspridare, radgödsling eller droppbevattning,<br />
gäller 2 meter. Observera att det är ett<br />
tvärvillkor att avståndet till vattendrag vid gödselspridning<br />
är minst 2 meter.<br />
Företaget ska:<br />
a) etablera gräsvall på skyddszonen senast 15 juni**<br />
b) avstå från att sprida stall- eller handelsgödsel eller<br />
använda kemiska växtskyddsmedel inom skyddszonen<br />
c) markera skyddszonerna på en fältkarta.<br />
Gäller sjöar och vattendrag som är vattenförande<br />
hela året, undantag när skiftet under 3 av 5 år<br />
odlas med vall.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna redogöra för och visa underlag för hur<br />
andelen dräneringsvatten beräknats.<br />
Företaget ska kunna bekräfta att obehandlat<br />
avloppsvatten inte används genom att visa vilken/<br />
vilka vattenkällor som används, samt ledningssystem<br />
och eventuella uppsamlingsdammar från källa<br />
till användning.<br />
OBS! Allt vatten som kommer till användning i<br />
produktionen ska bedömas med avseende på risker<br />
för livsmedelssäkerheten.<br />
Risker för förorening/ kontaminering av produkten<br />
ska bedömas för alla vattenkällor och<br />
situationer där vatten används. Bedömningen ska<br />
också göras i relation till den färdiga produktens<br />
egenskaper och användningsområde(n).<br />
Riskbedömningen ska vara dokumenterad och visa<br />
vilka risker som beaktats, samt om det finns behov<br />
av åtgärder som kan eliminera identifierade risker.<br />
Den årliga genomgången och uppdateringen av<br />
riskanalysen ska bekräftas skriftligt, med datum<br />
och signatur av ansvarig person.<br />
Se stödmaterial för riskbedömning av vatten.<br />
* Känsliga områden finns definierade i 5§ SFS 1998:915 om miljöhänsyn i jordbruket. Se Miljöhusesyn.<br />
** I vissa områden kan stöd för skyddszon beviljas inom ramen för landsbygdsprogrammet. då gäller skördeförbud under våren/försommaren. kontakta länsstyrelsen om<br />
detaljregler för stödet. för den som anlägger eller bryter en skyddszon gäller samma regler som i sjv anvisningar för stöd för skyddszoner. se sjvfs 2007:42.<br />
19 (44)
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
20 (44)<br />
10 förvaring och hantering av kemiska produkter<br />
Kemikalier ska förvaras så att risker för hälsa och miljö minimeras. En säker förvaring av kemikalier och väl märkta produkter minskar<br />
risken för förväxling eller kontaminering av livsmedel eller foder och förhindrar läckage till miljön. Det finns en mängd krav på hur<br />
ett växtskyddsförråd ska vara utformat. Snabb tillgång till absorberande material kan hindra växtskyddsmedel från att läcka ut vid en<br />
eventuell olycka.<br />
10.1B<br />
tvÄr!<br />
Uppfylls regeln<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
förvaring av kemiska produkter ska ske<br />
på ett säkert sätt för människor, djur<br />
och miljö.<br />
Obs! Se specifika krav för växtskyddsmedel<br />
i 10.2b.<br />
a) Förvaring av kemiska produkter ska ordnas så<br />
att det sker avskilt från:<br />
- foder och livsmedel, inkl. skördade produkter<br />
- obehöriga och barn<br />
b) Kemiska produkter ska så långt det är praktiskt<br />
möjligt förvaras och hanteras i originalförpack<br />
ningar. Om en förpackning måste delas ska den<br />
nya förpackningen vara märkt på samma sätt<br />
som originalförpackningen med; namn, faro<br />
symbol, eventuell färgkod.<br />
c) Kemiska produkter som är brandfarliga eller<br />
klassificerade som explosiva, ska förvaras avskilt<br />
från övriga kemikalier, men i övrigt följa samma<br />
regler.<br />
d) Lagring, förvaring och hantering ska ordnas så<br />
att läckage till mark och vatten inte uppstår.<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
9.7fG bevattningsvattnet ska analyseras så ofta<br />
som riskbedömningen kräver och åtgärder<br />
ska vidtas vid oacceptabla resultat.<br />
9.8fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• växthus<br />
9.9fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• växthus<br />
recirkulering av bevattningsvattnet i<br />
odlingen ska ske så att risk för kontaminering<br />
av produkter undviks.<br />
dräneringsvatten/överskottsvatten från<br />
odlingsrännor, bord och odlingsbäddor<br />
får bara användas till annan gröda om<br />
det kan ske utan risk för kontaminering<br />
av produkter.<br />
Företaget ska:<br />
a) ta vattenanalyser så ofta som riskbedömningen<br />
kräver<br />
b) beakta mikrobiella föroreningar vid analysen<br />
c) åtgärda oacceptabla analysresultat.<br />
Företaget ska kunna visa att systemet för recirkulering<br />
har utformats så att förorening av bevattningsvattnet<br />
förhindras genom uppförökning av<br />
mikroorganismer och ackumulering av oönskade<br />
ämnen och substanser, t.ex restsubstanser av bekämpningsmedel<br />
och tungmetaller.<br />
Kvalitén på det cirkulerade bevattningsvattnet ska<br />
kunna styrkas med en analys.<br />
OBS! Allt vatten som kommer till användning i<br />
produktionen ska bedömas med avseende på risker<br />
för livsmedelssäkerheten.<br />
Företaget ska kunna visa att risker för kontaminering<br />
har beaktats.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
10.2B<br />
tvÄr!<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
växtskyddsmedel ska förvaras på ett<br />
säkert sätt för människor, djur och<br />
miljö.<br />
10.3B betat utsäde ska förvaras i tätt emballage<br />
som har tydlig märkning.<br />
10.4fG växtskyddsförrådet ska hållas i god<br />
ordning och lagret ska regelbundet<br />
inventeras och uppdateras så att<br />
risken för förväxling mellan preparat<br />
minimeras.<br />
10.5fG<br />
tvÄr!<br />
förvaring och hantering av växtskyddsmedel<br />
ska ske på ett säkert sätt så<br />
att foder- och livsmedelssäkerhet inte<br />
riskeras. T<br />
Förvaring/ lagring av växtskyddsmedel (klass 1L och<br />
2L) ska uppfylla följande krav: X-T<br />
- frostfritt utymme<br />
- väl ventilerat (särskilt förråd man kan gå in i)<br />
- kunna kvarhålla läckage och spill<br />
• täta golv, väggsocklar och tröskel<br />
• annan anordning; backar, brickor etc.<br />
- låst utrymme<br />
För hantering av spill ska det finnas omedelbar<br />
tillgång till absoberande medel; sågspån, absol eller<br />
liknande, samt redskap och behållare för hantering<br />
av spill.<br />
Tillträde till växtskyddsförrådet ska begränsas till<br />
personer som har giltigt kunskapsbevis för växtskyddsmedel.<br />
Företaget ska:<br />
a) förvara betat utsäde i tätt emballage<br />
b) märka emballage tydligt.<br />
Innehållet i växtskyddsförrådet ska redovisas i en<br />
inventarielista, som ska uppdateras minst två ggr<br />
per år. Listan ska dateras och signeras och innehålla<br />
uppgifter om produktnamn/ handelsnamn samt<br />
kvantitet.<br />
Inventarierlistan ska stämmas av mot aktuella uppgifter<br />
om godkända preparat från Jordbruksverket,<br />
Kemikalieinspektionen eller annan betrodd källa.<br />
Avstämning ska också göras så att det finns aktuella<br />
säkerhetsdatablad för alla preparat i förrådet.<br />
(Se också 2.1B)<br />
Eventuellt utgångna preparat ska förvaras avskilt<br />
med tydlig märkning där det framgår att de inte får<br />
användas och ska avyttras.<br />
Förvaring och hantering av växtskyddsmedel måste<br />
ske väl åtskilt från fodermedel, färska produkter och<br />
andra livsmedel.<br />
Stor försiktighet ska iakttas vid förflyttning av<br />
växtskyddsmedel från förråd till plats för påfyllning/<br />
tillredning av växtskyddsmedel.<br />
Även risker för kontaminering av emballage, arbetsredskap,<br />
skördelådor, arbetskläder etc måste beaktas<br />
vid all hantering av växtskyddsmedel.<br />
21 (44)
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
22 (44)<br />
11 Integrerat växtskydd<br />
Integrerat växtskydd syftar till att hålla användningen av växtskyddsmedel på nivåer som är biologiskt hållbara och ekonomiskt<br />
försvarbara. Integrerat växtskydd är en del i integrerad produktion där man ser hela brukningsenheten med alla dess grödor som en<br />
helhet. Man utnyttjar och stärker de platsgivna naturliga resurserna. Möjliga och tillgängliga biologiska, tekniska och kemiska metoder<br />
ska balanseras mot varandra medan man noga beaktar effekterna på agroekosystemen, lönsamheten och sociala behov liksom<br />
människors och husdjurs hälsa.<br />
En bra växtföljd är en grundbult i integrerad produktion och integrerat växtskydd. En dålig växtföljd måste, om det alls är helt<br />
möjligt, kompenseras med ökad kemisk bekämpning och mer jordbearbetning. Avkastning, motståndskraft mot svampsjukdomar och<br />
konkurrensförmåga mot ogräs är alla viktiga faktorer vid val av grödsorter. Idag kan vi bara konstatera att fältens kantzoner kan<br />
ha betydelse för förekomst av vissa naturliga fiender. Ett mångformigt landskap ger en större artrikedom och kanske också en ökad<br />
biologisk kontroll.<br />
Jordbruksverket med flera informerar under säsongen fortlöpande om behovet av olika bekämpningsinsatser. Genom att följa<br />
rådgivning som bygger på besiktningar i fält och väderförhållanden kan användning av växtskyddsmedel minimeras.<br />
11.1B Integrerat växtskydd ska tillämpas<br />
avseende växtföljder.<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
11.2B förebyggande åtgärder mot skadegörare<br />
bör tillämpas avseende sortval.<br />
11.3B Integrerat växtskydd ska tillämpas<br />
vilket innebär att eventuella bekämpningsinsatser<br />
ska kunna motiveras<br />
och utföras vid optimal tidpunkt.*<br />
11.4fG Minst en införd växtskyddande åtgärd<br />
i odlingen som har förebyggande syfte<br />
ska finnas.<br />
Företaget ska för mark som ingår i den certifierade<br />
verksamheten:<br />
a) beakta tillgängliga råd för goda växtföljder för<br />
aktuell gröda/kultur<br />
b) motivera avvikelser från allmänna rekommendationer.<br />
En god växtföljd (under normala förhållanden)<br />
innebär för stråsäd odling under högst 4 av 6 år<br />
alternativt 5 av 6 år om havre ingår i växtföljden.<br />
För råd om växtföljder se tillgängligt stödmaterial<br />
och växtodlingsrådgivares rekommendationer.<br />
Företaget bör:<br />
a) om möjligt välja sorter med god motståndskraft<br />
mot skadegörare.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna motivera insatserna som finns i växtskyddsjournalen,<br />
t.ex. med hjälp av växtskyddsbrev,<br />
professionell rådgivning eller egna gjorda observationer<br />
av förekomst av skadedjur, nyttoinsekter,<br />
sjukdomar och ogräs.<br />
Företaget ska:<br />
a) ge exempel på minst en åtgärd som har vidtagits<br />
för att minska förekomsten och konsekvensen av<br />
angrepp från skadegörare och därmed har minskat<br />
behovet av kemisk bekämpning, t.ex. en god växtföljd<br />
eller val av motståndskraftig sort.<br />
* OBS! För att få stöd för Miljöskyddsåtgärder enligt Landsbygdsprogrammet gäller Jordbruksverkets anvisningar (SJVFS 2007:42) där det bland annat anges att det ska finnas ett<br />
motiv till växtskyddsbehandling.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
11.5fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• Potatis<br />
11.6fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• växthus<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
ett samlingsprov per skifte och säsong<br />
ska tas för analys av potatiscystnematod.<br />
växthus med inredning och installationer<br />
ska hållas rena, och marken i och<br />
runt växthus ska hållas fri från ogräs,<br />
för att förhindra uppförökning och<br />
spridning av skadedjur och sjukdomar.<br />
11.7fG Minst en åtgärd som kan betecknas<br />
som observation och övervakning av<br />
växtskadegörare ska ha vidtagits i<br />
odlingen.<br />
11.8fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• växthus<br />
I första hand ska punktbehandling ske<br />
vid användning av kemiska växtskyddsmedel<br />
i växthusodling.<br />
11.9fG I första hand ska biologisk bekämpning<br />
ske och kemiska växtskyddsmedel ska<br />
endast användas som stöd till de biologiska<br />
metoderna.<br />
11.10fG Insättningar av nyttodjur/organismer<br />
ska journalföras.<br />
11.11fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• frukt<br />
11.12fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• bär<br />
• friland<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna uppvisa dokumentation på att kravet har<br />
uppfyllts<br />
b) styrka att valet av sort har gjorts med hänsyn<br />
till resistens/toleranskrav för potatiscystnematod<br />
om förekomsten överstiger 0,5 ägg per gram jord.<br />
Undantag tillåts för färskpotatis som skördas senast i<br />
juni månad. Metod för godkänd analys enligt Växtinspektionens<br />
anvisningar (ej krav på artbestämning).<br />
Företaget ska kunna redogöra för vilka rutiner som<br />
gäller för rengöring mellan kulturer, men även vad<br />
som gäller fortlöpande under kulturtiden.<br />
Det ska också finnas rutiner för att hålla ogräsfritt i<br />
och omedelbart utanför växthus.<br />
Företaget ska kunna ge belägg för att växtskyddande<br />
insatser baserats på fältprovtagning/inspektion eller<br />
prognos/ varning. Exempel på åtgärder kan vara:<br />
- mjöldaggsobservationer på plantor<br />
- skorvobservationer (skorvvarningssystemetkan<br />
användas)<br />
- bankprov jämte en visuell observation för bedöm<br />
ning av skadedjur<br />
- användning av prognos och varningssystem för<br />
jordfly, morotsfluga,lökbladmögel etc.<br />
- klisterskivor för övervakning av skadeinsekter<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna redogöra för vilka rutiner och vilken<br />
utrustning som används för växtskyddsbehandling<br />
i växthus.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna styrka att biologiska metoder i första hand<br />
har använts genom journaler.<br />
Företaget ska:<br />
a) dokumentera och följa upp insättningar.<br />
barkultur ska begränsas i fruktodlingar. Företaget ska:<br />
a) kunna förevisa i odlingarna att den ogräsfria<br />
ytan inte överstiger 50 % av totalytan eller 50 %<br />
av hela trädkronans bredd.<br />
Mekanisk ogräsrensning mellan<br />
raderna bör ske vid åtminstone ett<br />
tillfälle under odlingssäsongen.<br />
Företaget bör:<br />
a) kunna redogöra för rutiner och utrustning som<br />
används till mekanisk ogräsrensning.<br />
b) kunna förevisa i fält att mekanisk ogräsrensning i<br />
viss mån sker.<br />
23 (44)
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
11.14fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
jordgubbar<br />
24 (44)<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
kulturperioden för jordgubbar bör<br />
vara maximalt 3 fullskördeår.<br />
11.15fG Minst 3 år med annan gröda bör finnas<br />
mellan jordgubbskulturerna.<br />
Företaget bör:<br />
a) kunna visa genom odlingsdokumentation och<br />
inspektion på fält att angiven kulturperiod<br />
tillämpas.<br />
Företaget bör:<br />
a) kunna visa genom odlingsdokumentation och<br />
inspektion på fält att rekommenderad växtföljd<br />
tillämpas.<br />
12 val av växtskyddsmedel och förbud av glyfosatanvändning på gårdsplan<br />
Isoproturon är ett lättrörligt ämne som oftast överskrider det s.k. riktvärdet för ytvatten. Det är mycket giftigt för vattenlevande<br />
organismer och kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön samt misstänks ge cancer hos människor. Det finns med som<br />
prioriterat ämne i ramdirektivet för vatten (EU-direktiv), vilket innebär att länderna ska införa åtgärder för att begränsa och fasa ut<br />
användningen av dessa.<br />
Orsaken till förbudet att sprida växtskyddsmedel på gårdsplan och hårdgjorda ytor eller sent på hösten är att den biologiska aktiviteten<br />
i marken är mycket låg, vilket innebär att växtskyddsmedel inte bryts ner och därmed är risken stor för läckage till grundvattnet.<br />
12.1B<br />
tvÄr!<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
enbart växtskyddsmedel som är godkända<br />
i sverige får användas och endast<br />
enligt anvisningar på etikett. * T<br />
12.2B växtskyddsmedel får inte sprutas på<br />
gårdsplan eller andra hårdgjorda ytor.<br />
Användning av godkända växtskyddsmedel ska<br />
kunna bekräftas genom granskning av företagets<br />
- journal för växtskyddsbehandlingar<br />
- lista över godkända preparat<br />
- inventarieförteckning för växtskyddsförrådet<br />
- växtskyddsförråd med innehåll<br />
- inspektion av företagets verksamhet<br />
Företaget ska:<br />
a) inte sprida växtskyddsmedel på mark som inte<br />
är biologiskt aktiv** och som ingår i företagets<br />
verksamhet.<br />
Avstrykning med glyfosat och användning av ogräsättika<br />
är dock tillåten. Andra metoder som kan användas<br />
är till exempel flamning och ogräsharvning.<br />
* det är användaren av växtskyddsmedel som är ansvarig för att de preparat som används är godkända. varje år är det ett antal växtskyddsmedel vars godkännande upphör.<br />
Information om vilka preparat som är godkända finns på Kemikalieinspektionens hemsida. www.kemi.se.<br />
** Med mark som inte är biologiskt aktiv mark menas grus, makadam, singel, betong, cement, kullersten, stenplattor etc.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
13 tillståndsbevis, funktionstest och rengöring av växtskyddsspruta<br />
Kursen som ger tillstånd för yrkesmässig användning av bekämpningsmedel ger grundläggande kunskap om säker användning,<br />
både ur användarens perspektiv och för miljön. I broschyren ”Säkert växtskydd” anges olika skyddsavstånd beroende på väder och<br />
vind. Inom <strong>IP</strong> SIGILL gäller ett antal ytterligare regler förutom vad lagen kräver.<br />
Regelbundna funktionstester av sprutan ger förutsättningar för optimal bekämpning och förhindrar onödigt läckage. Påfyllning,<br />
rengöring och förvaring av sprutan är kritiska moment som ska ske med omsorg. Mätningar har visat att om en ej rengjord spruta<br />
förvaras utomhus kan regnvatten ta med sig rester som kan rinna vidare ner i marken till vattendrag eller grundvatten.<br />
Intill dräneringsbrunnar på fälten är risken stor att växtskyddsmedel följer med vatten ner i brunnen vid snösmältning och häftigt<br />
regn. Därför ska brunnen omges med biologiskt aktivt material som kan ta upp och bryta ner rester av växtskyddsmedel.<br />
13.1B<br />
X-t!<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
den som utför behandling med växtskyddsmedel<br />
på företaget ska ha giltigt<br />
tillstånds-/kunskapsbevis. *<br />
13.2B om någon utomstående anlitas för<br />
att utföra växtskyddsbehandlingar<br />
ska det finnas dokument som visar<br />
att <strong>IP</strong> sIgIlls regler angående bekämpning<br />
efterföljs.<br />
13.3B<br />
X-t!<br />
den/de sprutor som används inom<br />
den certifierade verksamheten ska<br />
regelbundet funktionstestas.<br />
13.4B Påfyllning av växtskyddsmedel samt ut-<br />
och invändig rengöring av sprutan ska<br />
ske på ett säkert sätt.****<br />
Företaget ska kunna visa att den som utför behandling<br />
med växtskyddsmedel har ett giltigt behörighetsbevis<br />
för växtskyddsmedel i klass 1L och 2L.<br />
Särskilt behörighetskrav gäller för den som utför<br />
betning av utsäde. X-T<br />
Företaget ska ha:<br />
a) ett skriftligt avtal** med företaget/utföraren där<br />
utföraren av tjänsten åtar sig att följa gällande<br />
regler i <strong>IP</strong> SIGILL<br />
b) en kopia av tillstånds-/kunskapsbevis för sprutföraren.<br />
Observera att även kopia på godkänt funktionstest<br />
och kopia på aktuell sprutjournal ska finnas tillgängligt.<br />
Godkänt funktionstest för sprututrustning får vara<br />
max 2 år gammalt. X-T<br />
Om sprutan används mer än 25 ha per rampmeter<br />
och år, ska den funktionstestas inför varje säsong.***<br />
Utfärdade testprotokoll ska sparas och finnas tillgängligt.<br />
a) Påfyllning och/ eller rengöring av sprutan kan<br />
ske på<br />
- en fungerande och tillräckligt stor biobädd<br />
- en tät och tillräckligt stor platta med uppsamling.<br />
Uppsamling av spill- och spolvatten ska<br />
göras i en tät behållare, där det uppsamlade spillet<br />
kan spridas på biologiskt aktiv mark.<br />
b) Om påfyllning/rengöring sker på skiftet, ska en<br />
mobil påfyllningsutrustning med tank för vatten<br />
och låsbart förvaringsutrymme avsett för växt<br />
skyddsmedel användas. (SJVFS 2008:17)<br />
c) Vid påfyllning och rengöring ska det vara ett<br />
skyddsavstånd på 30 m till brunnar, diken,<br />
vattendrag och sjöar.<br />
d) För biobädd och platta gäller samma krav på<br />
storlek; en yta som är större än sprutans bredd<br />
och längd i transportläge.<br />
e) Påfyllning av vatten direkt från vattendrag, brunn<br />
el.likn. får endast göras med en separat pump, dvs<br />
inte pumpen på sprutan.<br />
* I broschyrerna ”Säkert växtskydd - en självklarhet” och ”Säkert växtskydd i frukt- och växthusodling” finns aktuell information som stöd för att bedriva säkert växtskydd.<br />
se producentpärm. extra tvärvillkor.<br />
** se exempel på avtal i producentpärmen.<br />
*** för att få stöd för Miljöskyddsåtgärder enligt landsbygdsprogrammet gäller att funktionstestet ska vara utfört enligt sjvfs 2006:18.<br />
**** för att få stöd för Miljöskyddsåtgärder enligt landsbygdsprogrammet gäller jordbruksverkets anvisningar enligt sjvfs 2007:42.<br />
25 (44)
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
26 (44)<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
13.5B Parkering av ej rengjord spruta ska ske<br />
på godkänd påfyllningsplats enligt 13.4<br />
eller, om sprutan är tom, under tak.<br />
För rengjord spruta som används inom företaget<br />
gäller att:<br />
a) parkering ska ske på godkänd påfyllningsplats<br />
b) tom spruta ska parkeras under tak.<br />
14 journalföring av växtskyddsbehandlingar<br />
Växtskyddsmedel ska användas så att människor inte skadas och miljöpåverkan blir så liten som möjligt. Syftet med journalföring är<br />
att kunna följa upp effekterna av bekämpningen och att kunna spåra eventuella läckage.<br />
14.1B<br />
tvÄr!<br />
14.2B<br />
tvÄr!<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
utförda växtskyddsbehandlingar ska<br />
journalföras. T<br />
journal för utförd växtskyddsbehandling<br />
ska innehålla uppgifter som bekräftar<br />
att hänsyn tagits till miljö och livsmedelssäkerhet.<br />
T<br />
Den som utför en växtskyddsbehandlingen är skyldig<br />
att dokumentera nödvändiga uppgifter utan dröjsmål<br />
(se 14.2B).<br />
Om behandling utförts av utomstående(se 13.1B<br />
och 13.2B)ska företaget spara original eller kopia av<br />
växtskyddsjournal.<br />
Det certifierade företaget ska spara journalen i minst<br />
tre år.<br />
Den som utfört växtskyddsbehandlingen ska i journalen<br />
notera obligatoriska uppgifter om: T<br />
- preparat<br />
- dos<br />
- tidpunkt<br />
- plats<br />
- karenstid<br />
- skördedatum (se också 16.1FG för detaljer)<br />
OBS! Uppgifter om karenstid och skördedatum<br />
kan alternativt föras i skördejournal el.likn. under<br />
förutsättning att plats och tidpunkt för växtskyddsbehandling<br />
kan spåras till sprutjournalen.<br />
- vem som utfört bekämpningen<br />
Kompletteringar i journalen ska göras avseende<br />
- förekomst av blommande vegetation (gröda eller<br />
ogräs) om bigiftiga preparat används X-T<br />
- val av tidpunkt för behandling med hänsyn till pol<br />
linerande insekter X-T<br />
- motiv till behandlingen<br />
Har behandling med växtskyddsmedel gjorts utomhus<br />
tillkommer följande uppgifter: X-T<br />
- temperatur- och vindförhållanden<br />
- skyddsobjekt<br />
- skyddsavstånd till skyddsobjekt<br />
- försiktighetsmått som iakttagits till skydd mot<br />
miljöpåverkan vid påfyllning och rengöring*<br />
* OBS! Försiktighetsmått enl SNFS 1997:2, 9 §, avser skydd mot miljöpåverkan vid påfyllning och rengöring. Plats för påfyllnad och rengöring av spruta ska anges. Inom ett avstånd på<br />
minst 1 m omkring dräneringsbrunn/stenficka får kemisk bekämpning inte ske. Kemisk bekämpning får inte heller ske närmare än 12 m från dricksvattenbrunn. Spridning får inte ske<br />
vid vindhastigheter över 5 m/s (vid användning av konventionell spruta).
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
15 förökningsmaterial<br />
En certifiering av föröknings- och plantmaterial garanterar att det är friskt material som säljs. Användningen av egenförökat potatisutsäde<br />
och nya generationer av jordgubbsplantor från ett certifierat parti får bara ske i begränsad utsträckning eftersom friskheten<br />
inte längre kan garanteras då detta sker en längre tid.<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
15.1fG företaget ska försäkra sig om att inköpt<br />
förökningsmaterial; fröer, sticklingar, plantor,<br />
potatisutsäde, lökar, knölar etc.,<br />
följer krav på sundhet och äkthet samt<br />
att det är fritt från allvarliga skadegörare.<br />
15.2fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• Potatis<br />
15.3fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• Potatis<br />
15.4fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• bär<br />
15.5fG<br />
gäller<br />
endast:<br />
• bär<br />
egenförökat potatisutsäde från samma<br />
certifierade parti får användas under<br />
högst tre säsonger.<br />
Rutiner för virustest bör finnas för<br />
egenförökat utsäde och viruskänsliga<br />
sorter bör markeras i växtodlingsplan<br />
och /-journaler.<br />
Certifierat plantmaterial, producerat<br />
enligt jordbruksverkets krav, ska användas<br />
för jordgubbar, hallon och vinbär.<br />
Maximalt två generationer jordgubbsplantor<br />
får användas efter inköp av<br />
certifierat plantmaterial.<br />
För inköpt förökningsmaterial ska krav på sundhet,<br />
äkthet och frihet från allvarliga skadegörare kunna<br />
verifieras med<br />
- växtpass för de växter som omfattas av sådana regler.<br />
- certifikat för potatisutsäde<br />
- certifikat/intyg/märkning som visar att fröutsäde är<br />
godkänt för saluföring.<br />
Växtpass ska sparas i 5 år, eller om kulturtiden är<br />
längre ska växtpasset sparas så länge som plantorna är<br />
kvar i odling.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna bekräfta omloppstiden i växtodlingsplan<br />
och/-journaler för det förökningsmaterial som<br />
används.<br />
Företaget bör:<br />
a) kunna redogöra för i vilken omfattning virustest<br />
av utsäde utförs och redogöra för vilka åtgärder<br />
som vidtas vid ej tillfredställande resultat<br />
b) markera viruskänsliga sorter i växtodlingsplan<br />
och/-journaler.<br />
Det ska finnas dokumentation, t.ex. E-certifikat, som<br />
visar att plantmaterialet uppfyller Jordbruksverket<br />
krav på produktionskontroll och frihet från allvarliga<br />
skadegörare.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna bekräfta omloppstiden för det förökningsmaterial<br />
som används genom växtodlingsplan och/journaler.<br />
27 (44)
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
28 (44)<br />
16 skörd, packning och hantering<br />
Produkter ska skyddas från kontaminering och kvarhålla sin goda kvalitet i alla steg i produktionskedjan. Rutiner för god hygien och<br />
lagringsförhållanden säkerställer detta.<br />
16.1fG<br />
tvÄr!<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
Det ska finnas rutiner som säkerställer<br />
att registrade karenstider följs. t<br />
16.3fG kemiska medel för efterskördsbehandling<br />
av <strong>IP</strong> sIgIll-produkter får<br />
inte användas.<br />
16.4fG redskap och utrustning som används<br />
vid skörd ska rengöras, underhållas och<br />
förvaras så att skördade produkter inte<br />
utsätts för kontaminering.<br />
16.5fG skördade/packade produkter och<br />
förpackningsmaterial, som används i<br />
samband med skörd, ska skyddas mot<br />
kontaminering.<br />
16.6fG fordon som används för transport av<br />
skördade produkter ska underhållas och<br />
rengöras i tillräcklig omfattning så att<br />
produkter inte kontamineras.<br />
Journaluppgifter om verkligt skördedatum ska<br />
bekräfta att karenstider har följts. Journaluppgifter<br />
måste vara precisa med avseende på plats, gröda/<br />
växtslag och tidpunkt för behandling, särskilt i situationer<br />
då kontinuerlig skörd kommer i fråga.<br />
Om endast en del av ett fält/odlingsyta har behandlats<br />
ska skyltar i fält tydligt markera vilken del som<br />
avses, samt när skörd tidigast kan påbörjas. Säkerhetsavstånd<br />
för risker av spridning ska beaktas.<br />
Se också 14.2B<br />
Företaget ska:<br />
a) intyga och förevisa i lager att behandling inte har<br />
utförts.<br />
Företaget ska:<br />
a) se till att lådor/backar/containrar endast används<br />
till skördade produkter.<br />
b) rengöra, underhålla och förvara backar, skörde<br />
redskap och skördeutrustning så att de skyddas från<br />
kontaminering.<br />
c) ha rutiner som säkerställer att all utrustning som<br />
används vid skörd är tillfredsställande rengjord.<br />
a) Skördade/packade produkters ska ställas i skydd<br />
under natten.<br />
b) Vid skörd och packning i fält ska skördade pro-<br />
dukter och förpackningsmaterial täckas och skyd<br />
das mot kontaminering.<br />
c) Uppsamlingsplats/ lager för skördade/packade<br />
produkter ska vara rengjord och i sådant skick att<br />
produkterna skyddas mot kontaminering.<br />
Företaget ska ha schemalagda rutiner för att rengöra<br />
och underhålla fordon som används för transport av<br />
skördade produkter. Om fordon/vagnar etc även används<br />
för andra ändamål ska en noggrann rengöring<br />
göras innan de används till skördade produkter.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
16.7fG vatten som används för tvättning av den<br />
slutgiltiga produkten, och eventuell is,<br />
som används vid hantering i samband<br />
med skörd ska hålla dricksvattenkvalitet.<br />
16.8fG all personal ska ha skyddande arbets-/<br />
skyddskläder som är rena, lämpliga för<br />
ändamålet och skyddar produkterna<br />
från kontaminering.<br />
16.9fG bruk av tobak, intag av mat och dryck<br />
och andra aktiviteter, som innebär smittorisk<br />
för grödan och risk för<br />
kontaminering av produkter, ska<br />
begränsas till särskilda områden.<br />
16.10fG lokaler där färska produkter sorteras,<br />
putsas, packas etc., ska uppfylla krav för<br />
livsmedelslokal.<br />
16.11fG Fastställda rutiner ska finnas för renhållning,<br />
underhåll och avfallshantering för<br />
lager, kylar, packlokaler och utrustning<br />
för produkthantering.<br />
16.12fG<br />
ny!<br />
förpackningsmaterial (inklusive<br />
returbackar) ska förvaras i rena och<br />
hygieniska utrymmen.<br />
16.13fG företaget ska förebygga risker för att<br />
produkter kontamineras med splitter<br />
av glas och hårdplast, och ha dokumenterade<br />
säkerhetsrutiner för eventuella<br />
olyckor med glas- och plastkross.<br />
Företaget ska kunna visa att allt vatten som kommer<br />
i kontakt med slutprodukten håller dricksvattenkvalitet.<br />
Kravet gäller vid:<br />
a) framställning av is, där man ska kunna visa<br />
tillverkning och hantering av is sker under goda<br />
hygieniska förhållanden.<br />
b) vid tvättning av potatis och rotfrukter i den slut-<br />
liga sköljningen<br />
c) all sköljning/spritning av färska produkter<br />
Vattnets kvalitet ska kunna styrkas med en mikrobiologisk<br />
analys som genomförts under den senaste<br />
12 månadsperioden av ett ackrediterat laboratorium.<br />
Företaget ska se till att all personal har skyddande<br />
arbets-/skyddskläder som är lämpliga för ändamålet.<br />
Produkt och typ av arbetsuppgift avgör<br />
valet av kläder.<br />
Företaget ska kunna visa hur man hanterar riskerna<br />
samt att man har inrättat utrymmen för<br />
a) rökning och annat bruk av tobak<br />
b) intag av mat och dryck<br />
Undantag för dricksvatten i plastflaska kan göras för<br />
arbete i fält och i växthus.<br />
Företaget ska se till att material och utrustning som<br />
inte behövs för arbetsmoment i samband med hantering/<br />
packning hålls borta från lokalerna. I större<br />
utrymmen kan tydlig avskiljning/avgränsning göras<br />
så att kontaminering undviks.<br />
Företaget ska:<br />
a) ha schemalagda, dokumenterade rutiner för ren-<br />
göring och underhållning av lokaler och utrustning<br />
(t.ex. processlinjer, maskiner, väggar, golv, lag<br />
ringsytor, pallar) med en på förhand bestämd lägsta<br />
frekvens<br />
b) notera vidtagna åtgärder i journal.<br />
c) säkerställa att rutiner för rengöring följs.<br />
Förpackningsmaterial som inte förvaras i packlokal<br />
ska förvaras rent och säkert, eventuellt med täckning<br />
om så behövs, så det kan användas till färdiga<br />
produkter utan risk för kontaminering.<br />
Glödlampor och installationer som hänger ovanför<br />
produkter eller material som används vid hantering<br />
av produkter ska vara av säkerhetstyp eller täckta/<br />
skyddade.<br />
Det ska finnas skriftliga instruktioner som säkerställer<br />
att krossat glas och hårdplast kan avlägsnas och hanteras<br />
så att kontaminering av produkter inte riskeras.<br />
Instruktionerna ska avse alla platser och situationer<br />
där produkter skördas, hanteras och lagras.<br />
29 (44)
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
30 (44)<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
16.14fG Det skall finnas kontrollrutiner för temperatur<br />
och luftfuktighet (om tillämpligt)<br />
då produkter lagras på företaget.<br />
16.15fG Inträngande ljus får inte förekomma i<br />
långtidslager där ljuskänsliga produkter<br />
förvaras.<br />
16.16fG husdjur får inte komma i kontakt med<br />
färska produkter.<br />
16.17fG Det ska finnas rutiner för att övervaka<br />
och åtgärda förekomst av skadedjur i<br />
packeri-, lager och produktionslokal.<br />
Företaget ska införa dokumenterade rutiner för kontroll<br />
av temperatur och luftfuktighet för skördade och<br />
packade produkter som lagras på företaget.<br />
Företaget ska:<br />
a) se till att ljus inte tränger in i lokaler där ljuskänsliga<br />
produkter som t.ex. potatis långtidslagras.<br />
Företaget ska:<br />
a) ha vidtagit åtgärder så att husdjur inte kan komma<br />
i kontakt med färska produkter (oskördade och<br />
skördade).<br />
Företaget ska kunna redogöra för vilka rutiner som<br />
tillämpas. Eventuella betesplatser och fällor ska<br />
finnas angivna på karta/situationsplan.<br />
17 Personal och besökare<br />
Personal och besökare är möjliga spridare av smittoämnen och andra föroreningar och ska därför vara informerade om hur man minimerar<br />
riskerna för detta i produktionen.<br />
Uppfylls regeln<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
17.1fG Det ska finnas skriftliga hygienrutiner,<br />
som är kända av alla på företaget och<br />
som tillämpas av all personal, inkl<br />
företagsledning.<br />
Företaget ska:<br />
a) ha utbildat personal i att undvika fysisk, mikrobiell<br />
och kemisk kontaminering av produkter<br />
b) se till att det finns tillgång till utrustning för<br />
handtvätt som icke-parfymerad tvål, vatten och<br />
hjälpmedel för handtorkning nära arbetsplatsen<br />
c) se till att det finns tydliga anslag där anställda<br />
uppmanas att tvätta händerna innan de återgår<br />
till arbetet<br />
d) kunna uppvisa skriftliga belägg, t.ex. signerad mottagning<br />
av instruktioner, som visar att anställda har<br />
fått muntliga och skriftliga instruktioner gällande:<br />
- skyldighet att anmäla ohälsa och andra infektioner<br />
- personlig hygien och toalettbesök<br />
- sårvård och handrengöring<br />
- personligt beteende, t.ex. regler för bruk av tobak,<br />
spottning etc<br />
- anvisningar om arbetskläder/skyddskläder<br />
- anvisade platser för mat och dryck<br />
- hantering av färska produkter och skördeemballage.<br />
Alla hygienrutiner/-instruktioner ska vara skrivna på<br />
ett språk som förstås av de anställda.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
17.2fG anställda ska ha tillgång till toalett i<br />
närheten av sitt arbete.<br />
17.3fG besökare ska informeras om grundläggande<br />
regler rörande hygien,<br />
ordning och säkerhet.<br />
Företaget ska:<br />
a) se till att anställda har tillgång till fast eller mobil<br />
toalettutrustning alternativt rimliga transportmöjligheter<br />
till toalett.<br />
Toalettutrustningen ska vara tillverkad av material som<br />
är lätt att rengöra, försedd med uppsamlingsanordning<br />
som konstruerats för att förhindra kontaminering i fält<br />
och som håller god hygienstandard. Toaletten får inte<br />
ha ingång direkt mot plats där produkthantering sker<br />
med mindre än att dörren är självstängande.<br />
Företaget ska kunna uppvisa synbara bevis på att<br />
hygien- och ordningsregler samt säkerhetsföreskrifter<br />
även är riktade till besökare och underleverantörer.<br />
Exempel på bevis är skriftliga instruktioner som är<br />
synligt anslagna på platser där de kan läsas av besökare.<br />
31 (44)
tIllval för klIMatcertIfIerIng<br />
frukt & grönt<br />
regelverkets oMfattnIng<br />
reglerna för klimatcertifiering av frukt och grönt omfattar odlingen på företaget. för att kunna bli godkänd<br />
enligt detta regelverk måste verksamheten ha en kvalitetscertifiering som bas, som ställer grundläggande<br />
hållbarhetskrav. en sådan kvalitetscertifiering är <strong>IP</strong> sIgIll frukt & grönt, alltså det regelverk som ni<br />
hittar tidigare i denna handbok. syftet med detta är att understryka att klimat- och energifrågor är en del<br />
av arbetet för hållbar utveckling inom livsmedelsproduktionen.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
Tillvalsregler för klimatcertifiering<br />
Tillvalsreglerna gäller tillsammans med <strong>IP</strong> SIGILL <strong>Frukt</strong> & <strong>Grönt</strong>. Reglerna gäller för <strong>IP</strong> SIGILL-certifierade odlare som marknadsför sig<br />
som klimatcertifierade. Tillvalsreglerna möjliggör en minskning av den totala klimatpåverkan från produktionen. Kapitel 1-6 är regler<br />
för frilandsproduktion och kapitel 7 är regler för växthusproduktion.<br />
1 energianvändning i företaget<br />
Målet med reglerna är att effektivisera energianvändningen samt ersätta fossil energi med förnybar energi på företaget och därmed<br />
minska klimatpåverkan.<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
1.1K en energikartläggning och en plan ska<br />
upprättas för hur mängden direkt energi<br />
som används per producerad enhet kan<br />
minskas.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna uppvisa en daterad kartläggning av anläggningens<br />
årliga direkta energianvändning. Energianvändningen<br />
ska vara uppdelad på elenergi,<br />
dieselolja, eldningsolja, samt ev. andra drivmedel<br />
och bränslen för företagets verksamhet. Hushållsel<br />
eller privata transporter ska inte ingå i kartläggningen.<br />
Energianvändning i inlejda tjänster ska<br />
inkluderas medan legokörningar i annan verksamhet<br />
ska räknas bort. Kartläggningen ska kunna<br />
styrkas med fakturor eller liknande<br />
b) kunna uppvisa en treårig daterad plan* för hur<br />
energianvändningen per producerad enhet<br />
kan effektiviseras<br />
c) revidera kartläggningen vart femte år.<br />
d) kunna visa upp en förbättrad effektivitet i energianvändningen<br />
inom tre år efter inträde i certifieringen.<br />
Med förbättring avses en minskning<br />
av energianvändningen per producerad enhet, där<br />
10 % under treårsperioden efter inträdet är ett<br />
inriktningsvärde. Undantag från detta kan medges<br />
om omfattande energiåtgärder genomfördes<br />
strax innan energikartläggningen utfördes eller<br />
om yttre faktorer inträffat, som inte varit möjliga<br />
att påverka (till exempel ökat uppvärmnings- eller<br />
torkbehov på grund av väderleken etc.).<br />
Planen ska innehålla konkreta förslag till energieffektivisering<br />
för t.ex. fältarbeten, gödsling,<br />
dieselanvändning, torkning, transporter och uppvärmning.<br />
* Planen ska innehålla konkreta förslag till energieffektivisering för t.ex. fältarbeten, gödsling, dieselanvändning, torkning, transporter och uppvärmning.<br />
33 (44)
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
34 (44)<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
1.2K nyckeltal för använd mängd energi ska<br />
finnas.<br />
1.3K Mängden använd fossil energi inom<br />
företaget ska minskas.<br />
1.4K den el som används av företaget<br />
ska till 100 % komma från förnybara<br />
energikällor, exempelvis miljömärkt el<br />
eller motsvarande.<br />
1.5K hänsyn till energieffektivitet vid<br />
ny- och återinvesteringar, samt vid<br />
ny- och ombyggnationer ska tas.<br />
Företaget ska kunna uppvisa följande nyckeltal:<br />
a) använd mängd direkt energi i relation till<br />
gårdens areal för växtodlingen (kWh per hektar)<br />
b) använd mängd energi i relation till mängd<br />
borttorkat vatten för spannmål och ev. torkat<br />
foder (kWh per kg borttorkat vatten)<br />
c) använd mängd energi i relation till antalet djurenheter<br />
för djurhållningen (kWh per djurenhet)<br />
d) drivmedelsanvändning i växtodlingen (liter per<br />
hektar).<br />
Nyckeltalet ska innehålla den summerade användningen<br />
av elenergi, dieselolja, eldningsolja, ev.<br />
andra drivmedel och bränslen för olika verksamheter<br />
på gården.<br />
Företaget ska:<br />
a) göra en kartläggning av möjligheterna att ersätta<br />
fossila bränslen på företaget med förnybara bränslen.<br />
I kartläggningen ska visas att man har tagit hänsyn<br />
till möjliga lösningar för t. ex. fordon, uppvärmning,<br />
utgödsling, torkning, med mera<br />
b) kunna uppvisa dokumentation över detta.<br />
Företaget ska:<br />
a) åtgärda detta vid nytecknande av elavtal, dock<br />
senast 1 januari <strong>2013</strong><br />
b) kunna uppvisa avtal, datum för tecknande och<br />
varaktighet för avtalet.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna uppvisa dokumentation angående val av<br />
system som visar vilken hänsyn som har tagits till<br />
energiåtgången för produktens användning/livstid<br />
i företaget.<br />
Löpande underhåll av utrustning klassas inte som<br />
en investering och omfattas därför inte av den här<br />
regeln.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
2 transporter och maskinanvändning inom företaget och vid försäljning av produkter<br />
Målet med reglerna är att minska klimatpåverkan från transporter och användning av maskiner inom företaget och vid transport av<br />
produkter från företaget.<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
2.1K en plan för att utbilda samtliga förare<br />
som regelbundet arbetar inom verksamheten<br />
i sparsamt körsätt ska finnas.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna uppvisa intyg från genomgången kurs senast<br />
31 dec 2012. Utbildningen ska omfatta minst en<br />
hel dags kurs, där individuell och handledarledd<br />
praktik varvas med teori.<br />
b) uppdatera utbildningen vart femte år.<br />
c) kunna uppvisa en daterad utbildningsplan<br />
d) kunna uppvisa kravspecifikation vid anlitande av<br />
transportföretag.<br />
Då företag anlitas, t.ex. maskinstationer, ska de ha en<br />
plan att utbilda samtliga förare i sparsamt körsätt.<br />
3 kväveflöden vid växtodling<br />
En av de viktigaste klimatåtgärderna inom växtodlingen är att minska mängden lättillgängligt kväve som blir kvar i marken efter<br />
skörd. Åtgärder för att minska mängden överskottskväve varierar stort mellan gårdar varför få konkreta krav ställs i regelverket<br />
som styr i denna riktning. Istället finns krav på att producenten optimerar sin gödsling och har ett planerat förbättringsarbete som<br />
är anpassat till den aktuella gården för att minska överskottskvävet i mark efter skörd. I kommande regelutgåvor och i takt med<br />
kunskapsutvecklingen inom detta område, kan krav införas på lägre tillförsel av kväve eller andra åtgärder.<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
3.1K en kvävebalans ska göras årligen. Företaget ska:<br />
a) årligen göra en kvävebalans på gårdsnivå och<br />
kunna uppvisa daterad dokumentation på detta.<br />
3.2K nyckeltal för hela gårdens kväveutnyttjande<br />
ska finnas. Nyckeltalen ska<br />
följas upp över en femårsperiod.<br />
Företaget ska:<br />
a) uppvisa dokumentation på förbättringsarbete<br />
som innebär att man har identifierat åtgärder för<br />
att minska mängden överskottskväve<br />
b) redovisa nyckeltalet som ett överskott av kg kväve<br />
per hektar (tillfört – bortfört) samt som procentuell<br />
utnyttjandegrad (bortfört/tillfört x100)<br />
c) sammanställa nyckeltal för den senaste femårsperioden,<br />
med start vid inträde i certifieringen.<br />
35 (44)
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
36 (44)<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
3.3K nyckeltal för företagets växtodling<br />
som reglerar tillförsel av nytt kväve (n)<br />
per ton skördad produkt ska årligen tas<br />
fram. Med nytt kväve avses kväve från<br />
mineralgödsel och/eller kväve fixerat av<br />
N-fixerande grödor.<br />
3.4K nyttjandegraden för kväve skiftesvis<br />
eller på grödnivå ska dokumenteras<br />
varje år, med förslag till åtgärder för<br />
att höja nyttjandegraden sett över<br />
ett treårsperspektiv.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna uppvisa daterad dokumentation på nyckeltal<br />
för nytt kväve för olika grödor uttryckt i kg<br />
nytt kväve per ton skördad produkt<br />
b) följa upp nyckeltalet för nytt kväve och ha ett<br />
planerat förbättringsarbete för effektivare<br />
användning av nytt N per ton skördeprodukt.<br />
Uppföljning ska göras minst vart femte år<br />
c) kunna uppvisa dokumentation av nyckeltalet för<br />
nytt kväve för varje år den senaste femårsperioden,<br />
med start vid inträde i certifieringen.<br />
Företaget ska:<br />
a) genomföra åtgärderna inom tre år<br />
b) kunna uppvisa dokumentation på nyttjandegraden<br />
för kväve skiftesvis eller på grödnivå.<br />
Nyttjandegraden ska beräknas som bortförseln av<br />
kväve med skördeprodukter i procent av total<br />
kvävetillförsel. I beräkningen av kvävetillförsel<br />
ska inkluderas mineralgödsel, stallgödsel och<br />
andra organiska gödselmedel, utsäde, kvävedeposition<br />
och kvävefixering<br />
c) kunna uppvisa ett daterat åtgärdsförslag.<br />
3.5K en skiftesvis gödslingsplan ska göras. Företaget ska:<br />
a) upprätta en årlig gödselplan som ska finnas<br />
dokumenterad<br />
b) beräkna gödselgivor utifrån förväntade skördar<br />
som ligger inom ramen för det som skördats på<br />
gården under en femårsperiod<br />
c) ta hänsyn till stallgödselns totala näringsinnehåll,<br />
förfruktseffekter och gröngödsling/vallar i<br />
växtföljden.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
4 användning av stallgödsel och specialgödselmedel<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
4.1K Urin och flytgödsel får inte höstspridas<br />
till höstsådd spannmål.<br />
4.2K Myllning av stallgödsel måste ske<br />
inom fyra timmar vid spridning på<br />
öppen mark.<br />
4.3K stallgödsel ska analyseras på innehåll<br />
av lättillgängligt kväve och totalkväve<br />
varje år under tre år.<br />
4.4K torkad stallgödsel får endast användas<br />
om torkningen görs med 100 procent<br />
förnybara energikällor, som miljömärkt<br />
el eller motsvarande.<br />
4.5K Mineralgödsel som har tillverkats enligt<br />
en metod med låg klimatpåverkan ska<br />
väljas.*<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna uppvisa växtodlingsjournal eller motsvarande<br />
som visar tidpunkt för gödselspridningen.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna uppvisa växtodlingsjournal eller motsvarande<br />
där spridningsteknik, tidpunkt och metod<br />
för myllning framgår.<br />
Undantag medges för djupströgödsel.<br />
Företaget ska:<br />
a) låta analysera stallgödsel med avseende på kväveinnehåll.<br />
Analyser görs varje år under tre år.<br />
Om analyserna visar stabila värden ska förnyade<br />
analyser endast göras vid förändringar i foderstat,<br />
hanteringssystem eller annan väsentlig förändring<br />
i produktionen<br />
b) ta proverna under omrörning i samband med<br />
spridning<br />
c) kunna uppvisa daterade analyser.<br />
Undantag från denna regel medges för fastgödsel<br />
och djupströbädd. Inget undantag medges för<br />
fjäderfägödsel.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna uppvisa intyg från leverantören av torkad<br />
stallgödsel som visar att gödseln torkats med<br />
förnybara bränslen eller motsvarande.<br />
Företaget ska för den certifierade produktionen:<br />
a) från och med 1 juli 2011 köpa in mineralgödsel<br />
som inte har orsakat mer utsläpp än 4 kg CO2ekvivalenter<br />
per kg N. Det mineralgödsel som<br />
köpts in innan denna tidpunkt omfattas inte av<br />
denna regel.<br />
b) från 1 juli 2012 köpa in mineralgödsel som har<br />
orsakat mer utsläpp än 3,6 kg CO2-ekvivalenter<br />
per kg N.<br />
c) kunna uppvisa intyg att dessa kriterier uppfylls och<br />
en hänvisning till en öppet redovisad beräkningsmodell<br />
av utsläppen från leverantören.<br />
5 växtföljd<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
5.1K vid en ensidig växtföljd ska avbrottsgrödor,<br />
som till exempel vall, oljeväxter<br />
eller baljväxter, ingå i växtföljden.<br />
* Undantag vid odling av specialgrödor där det inte finns gödselmedel med låga klimatgasutsläpp att tillgå.<br />
Företaget ska:<br />
a) se till att en avbrottsgröda odlas minst två år i en<br />
växtföljd som är sex år eller längre alternativt ett år<br />
om havre ingår i växtföljden<br />
b) se till att en avbrottsgröda odlas minst ett år i en<br />
växtföljd som är fem år eller kortare<br />
c) uppvisa en växtodlingsplan som visar växtföljden.<br />
Denna ska sparas i sju år.<br />
37 (44)
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
38 (44)<br />
6 skötsel av vall/gröngödsling<br />
Med kvävefixerande baljväxter i vallen kan gödselgivan minskas. Vid vallbrott frigörs stora mängder näring och denna bör man<br />
utnyttja i så stor grad som möjligt för att undvika näringsläckage till yt- och grundvatten och för att ytterligare kunna minska gödselgivorna<br />
på fälten.<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
6.1K I vallar ska baljväxter ingå med minst 10<br />
viktsprocent av fröblandningen i insådd.<br />
6.2K vid gödsling av blandvallar ska jordbruksverkets<br />
riktlinjer för reducerad gödsling<br />
av blandvallar i relation till klöverandel,<br />
inkluderat stallgödsel användas.<br />
6.3K företaget bör kunna visa att hänsyn<br />
tagits till att stora mängder näring<br />
frigörs i marken vid vallbrott, särskilt<br />
vid tidpunkter då grödan inte kan ta<br />
upp näringen.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna uppvisa dokumentation i form av leveranssedel<br />
eller motsvarande av vallfröblandningar som<br />
visar andelen baljväxter i fröblandningen alt.<br />
okulär besiktning i fält under odlingssäsong om<br />
vallen innehåller hög andel baljväxter<br />
b) kunna uppvisa recept för blandningsmängder vid<br />
användande av egen vallfröblandning.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna uppvisa notering i växtodlingsplan eller<br />
liknande vilken klöverandel som skiftet hade vid<br />
gödslingstillfället<br />
b) kunna uppvisa gödslingsplan som visar reducerad<br />
gödsling av blandvallar enligt Jordbruksverkets<br />
riktlinjer för gödsling.<br />
Inga krav på tidpunkt eller metod för brytning av<br />
vall/gröngödsling finns eftersom val av effektiva<br />
åtgärder varierar inom landet och mellan gårdar.<br />
7 växthusproduktion<br />
Följande regler gäller för klimatcertifiering av växthusproduktion. Målet med reglerna är att effektivisera energianvändningen samt<br />
ersätta fossil energi med förnybar energi på gårdsnivå och därmed minska klimatpåverkan.<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
7.1vK en energikartläggning över energianvändningen<br />
ska göras.<br />
kartläggningen ska göras vid inträde<br />
i certifieringen.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna visa upp en energikartläggning över energianvändningen<br />
för uppvärmning, belysning, kylrum<br />
och koldioxidproduktion samt ev. övrig användning<br />
av el<br />
b) dela upp energianvändningen i förnybar och icke<br />
förnybar energi<br />
c) revidera kartläggningen vart femte år.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
7.2vK I energikartläggningen bör även den<br />
indirekta energianvändningen ingå.<br />
Företaget bör:<br />
a) inkludera den indirekta energianvändningen i form<br />
av insatsvaror som till exempel inköpta gödselmedel<br />
och odlingssubstrat. Indirekt energianvändning<br />
inkluderar bland annat energi som används<br />
vid produktion av gödselmedel och kan inom vissa<br />
verksamheter vara betydande.<br />
7.3vK Nyckeltal för använd energi ska finnas. Företaget ska:<br />
a) ta fram nyckeltal för mängd använd energi i relation<br />
till producerad mängd gröda och per kvadratmeter<br />
produktionsyta. För krukväxter används<br />
enbart nyckeltalet i relation till yta, inte till producerad<br />
mängd<br />
b) kunna uppvisa daterad dokumentation över<br />
nyckeltal.<br />
7.4vK en plan ska upprättas över hur energianvändningen<br />
kan effektiviseras.<br />
Täljare: kWh tillförd elenergi samt kWh bränslen,<br />
omräknade enligt tabell 5 i anvisning. Nämnare:<br />
Mängd gröda, t. ex. ton gurka eller antal krukor,<br />
samt m 2 växthusyta i produktion.<br />
Företaget ska:<br />
a) baserat på energikartläggningen upprätta en<br />
treårig plan över hur energianvändningen per<br />
producerad enhet kan effektiviseras<br />
b) kunna uppvisa en förbättrad effektivitet i energianvändningen<br />
inom tre år efter inträde i certifieringen.<br />
Med förbättring avses en minskning av energianvändningen<br />
per producerad enhet, där 10 %<br />
under treårsperioden efter inträdet är ett inriktningsvärde.<br />
Undantag från detta kan medges<br />
om omfattande energiåtgärder genomfördes<br />
strax innan energikartläggningen utfördes eller<br />
om yttre faktorer inträffat, som inte varit möjliga<br />
att påverka (till exempel ökat uppvärmningseller<br />
torkbehov på grund av väderleken etc.).<br />
Planen ska innehålla konkreta förslag till energieffektivisering<br />
för t.ex. fältarbeten, gödsling,<br />
dieselanvändning, torkning, transporter och<br />
uppvärmning.<br />
39 (44)
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
40 (44)<br />
Uppfylls regeln?<br />
Kontrollpunkt Verifieringskrav Ja nej ej rel.<br />
7.5vK användningen av icke förnybar energi<br />
ska minskas.<br />
7.6vK vid nyttjande av uppvärmda växthus<br />
ska energiväv eller plastfolie användas<br />
när odling sker under perioden<br />
15 oktober till 1 april.<br />
7.7vK en plan för att utbilda samtliga förare<br />
som regelbundet arbetar inom verksamheten<br />
i sparsamt körsätt ska finnas.<br />
Företaget ska:<br />
a) uppfylla en av följande regler:<br />
– energianvändning sammantaget för uppvärmning,<br />
belysning, kylrum samt tillverkning av<br />
koldioxid ska till minst 80 procent utgöras av<br />
förnybara energikällor på årsbasis, exempelvis<br />
miljömärkt el, biobränslen eller motsvarande<br />
– fossil energi får uppgå till högst 2,5 kilowatttimme<br />
per kvadratmeter och odlingsvecka i<br />
genomsnitt under kulturtiden<br />
b) kunna uppvisa:<br />
– omräkning av tillförd energi till kWh, samt uträkning<br />
av hur stor andel som är förnybar, t.ex.<br />
biobränslen, förnybar el, spillvärme<br />
– dokumentation som visar användningen av kWh<br />
energi för anläggningens processer uppdelat på<br />
odlingsveckor.<br />
Företaget ska:<br />
a) använda energiväv eller plastfolie för att uppfylla<br />
regeln. Detta gäller inte om du har dubbelmaterialhus.<br />
Företaget ska:<br />
a) kunna uppvisa intyg från genomgången kurs<br />
senast 31 dec 2012. Utbildningen ska omfatta<br />
minst en hel dags kurs, där individuell och<br />
handledarledd praktik varvas med teori.<br />
b) uppdatera utbildningen vart femte år.<br />
c) kunna uppvisa en daterad utbildningsplan<br />
d) kunna uppvisa kravspecifikation vid anlitande<br />
av transportföretag.<br />
Då företag anlitas, t.ex. maskinsstationer, ska de<br />
ha en plan att utbilda samtliga förare i sparsamt<br />
körsätt.
Utgåva <strong>2013</strong>:1 | Giltig från <strong>2013</strong>-01-01 <strong>IP</strong> SIGIll FRUKT & GRÖNT<br />
I Allmänna villkor finns regler om hela certifieringssystemet<br />
I <strong>IP</strong> Allmänna villkor 2011-1 beskrivs i detalj vilka krav som<br />
ställs på företag som ska certifieras, hur revision ska genomföras<br />
och vilken kompetens certifieringsorganen ska ha. Dokumentet<br />
kan laddas ner från www.svensktsigill.se eller beställas från <strong>Sigill</strong><br />
Kvalitetssystem. Här följer en sammanfattning.<br />
olika typer av revisioner<br />
För att kontrollera att produktionsreglerna uppfylls sker regelbundna<br />
revisioner:<br />
Egenrevision genomförs varje år. Det innebär att företaget går<br />
igenom checklistan med <strong>IP</strong> SIGILL-reglerna och Miljöhusesyn.<br />
Eventuella avvikelser ska noteras i en åtgärdsplan, och åtgärdas<br />
så fort som möjligt.<br />
Revision på plats sker minst vartannat år. Då kommer en revisor<br />
från certifieringsorganet ut till företaget och går igenom dokumentationen<br />
och inspekterar produktionen. Alla produktionsregler<br />
kontrolleras och eventuella avvikelser noteras.<br />
Stickprovsrevisioner genomförs varje år på 5 % slumpmässigt<br />
utvalda företag för att kontrollera att reglerna följs även under<br />
mellanåret.<br />
Extrarevisioner kan genomföras om certifieringsorganet har<br />
anledning att misstänka att kraven för certifiering inte uppfylls.<br />
resultat av revisionen<br />
Efter revisionen på plats skriver revisorn ett revisionsprotokoll<br />
med eventuella avvikelser tillsammans med uppgift om vad som<br />
ska åtgärdas. Både företaget och revisorn skriver under. Därefter<br />
ska avvikelserna åtgärdas inom 28 dagar (3 månader vid inträdesrevision).<br />
godkänd revision (nytt från 2011, gäller alla<br />
utom mjölkproducenter)<br />
För att revisionen ska bli godkänd ska alla avvikelser vara åtgärdade.<br />
I vissa specialfall kan certifieringsorganet godkänna en revision<br />
trots att det finns avvikelser kvar. Då krävs en godkänd åtgärdsplan<br />
som tydligt beskriver hur det ska gå till, och någon form av<br />
bevis på att det kommer att ske, till exempel en beställning från<br />
en hantverkare.<br />
OBS! För mjölkproducenter gäller de gamla reglerna för godkänd<br />
revision.<br />
• Att alla kritiska punkter är uppfyllda.<br />
• Att minst 90 % av övriga punkter är uppfyllda.<br />
ej godkänd revision<br />
Om avvikelserna inte åtgärdats i tid kan certifieringsorganet besluta<br />
om att stänga av företaget tills åtgärderna är genomförda.<br />
Avstängning kan gälla hela företaget eller en del av verksamheten.<br />
Om avvikelserna ändå inte åtgärdas riskerar företaget att bli uteslutet.<br />
Uteslutning kan också ske vid upprepad avvikelse på en<br />
kritisk punkt eller om avvikelsen är så allvarlig att det riskerar att<br />
allvarligt skada <strong>IP</strong> SIGILLs trovärdighet. Exempel på sådana av-<br />
vikelser är användning av otillåtna bekämpningsmedel, användning<br />
av GMO eller vanvård av djur.<br />
Vid avstängning och uteslutning får företaget inte uppge att råvaror<br />
och produkter är certifierade enligt <strong>IP</strong> SIGILL. Råvaror och<br />
produkter som producerats före, eller under tiden för avstängning<br />
eller uteslutning är inte godkända.<br />
Certifikat<br />
Som ett bevis på att reglerna i <strong>IP</strong> SIGILL uppfylls utfärdas ett<br />
certifikat (eller ett intyg om företaget ingår i en gruppcertifiering).<br />
Det är giltigt i 24 månader under förutsättning att alla åtaganden<br />
uppfylls och under förutsättning att verksamheten inte förändras i<br />
någon större omfattning. Om det finns några särskilda villkor för<br />
certifieringen anges de på certifikatet.<br />
reklamationer och överklagan av beslut<br />
Eventuella klagomål på revisionens genomförande: bokning,<br />
bemötande, bedömningar etc., ska lämnas direkt till certifieringsorganet.<br />
De är skyldiga att ha rutiner för att hantera klagomål,<br />
bland annat ska de hålla en opartisk certifieringskommitté.<br />
utträde<br />
Utträde ur systemet sker på egen begäran till certifieringsorganet<br />
(eller till huvudman för gruppcertifieringen). Råvaror eller produkter<br />
som produceras efter datum för utträde är inte godkända.<br />
kunniga revisorer<br />
Certifieringsorganen ska ha revisionsledare som leder revisionsarbetet<br />
och revisorer som genomför revisioner ute hos företagen.<br />
Detaljerade krav ställs på kompetens hos revisorerna. De<br />
ska ha både teoretisk och praktisk kunskap om de verksamheter<br />
de reviderar. För att bedömningarna ska bli så lika som möjligt<br />
mellan olika revisorer och olika certifieringsorgan genomförs<br />
regelbundet kalibreringar.<br />
sekretess<br />
Certifieringsorganen är skyldiga att lämna ut uppgifter om att<br />
ett företag är certifierat. Däremot måste information om verksamheten<br />
hos certifierade företag behandlas konfidentiellt. Om<br />
företaget vill byta certifieringsorgan övergår dock alla uppgifter<br />
om företaget till det nya certifieringsorganet. Swedac som är<br />
den myndighet som övervakar certifieringsorganens arbete får<br />
också tillgång till uppgifter om anslutna företag. Sekretess gäller<br />
även för Swedac.<br />
Överflyttning av ansvaret för certifiering<br />
Överflyttning och erkännande av befintliga certifikat innebär<br />
överflyttning av ansvaret för certifieringen från ett certifieringsorgan<br />
till ett annat. Det nya ”accepterande” certifieringsorganet<br />
ska utvärdera certifieringen och försäkra sig om att inga hinder<br />
för fortsatt certifiering finns. Utvärderingen ska ske genom att<br />
den sökande bekräftar att certifieringsvillkoren uppfylls genom<br />
dokumentation. Certifieringsorganet gör i de flesta fall också ett<br />
besök hos det sökande företaget.<br />
utgåva av nya regler<br />
<strong>Sigill</strong> Kvalitetssystem meddelar när nya regler har publicerats,<br />
antingen på hemsidan eller genom utskick. Samtidigt meddelas<br />
också datum då de nya reglerna börjar gälla.<br />
41 (44)
AntecKnInGAr<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________
AntecKnInGAr<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________________________________________
<strong>IP</strong> sIgIll FRUKT & gRÖNT Utgåva <strong>2013</strong>:1 | giltig från <strong>2013</strong>-01-01<br />
44 (44)<br />
<strong>Sigill</strong> Kvalitetssystem AB | 105 33 stockholm | tel 08-787 59 50 | fax 08-787 53 21 | www.svensktsigill.se