Vad är hälsosam mat? - Latinamerikagrupperna
Vad är hälsosam mat? - Latinamerikagrupperna
Vad är hälsosam mat? - Latinamerikagrupperna
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
MAKTEN ÖVER MATEN<br />
-En guide för påverkan<br />
Tillsammans kan vi påverka personal och<br />
beslutsfattare att köpa in mer kli<strong>mat</strong>smart,<br />
etisk och <strong>hälsosam</strong> <strong>mat</strong><br />
En guidebok från <strong>Latinamerikagrupperna</strong>
“Earth provides enough to satisfy every man’s need,<br />
but not every man’s greed.”<br />
-Mahatma Gandhi<br />
Författare Katyan Barraza Merino<br />
Redaktörer Josefine Höijer & Pontus Björkman<br />
Illustration framsida Anna Nylander
Innehåll<br />
Matsuveränitet- ett nytt begrepp mot hunger..............1<br />
Problemen idag...........................................................3<br />
<strong>Vad</strong> <strong>är</strong> kli<strong>mat</strong>smart <strong>mat</strong>?.............................................5<br />
<strong>Vad</strong> <strong>är</strong> etisk <strong>mat</strong>?........................................................7<br />
<strong>Vad</strong> <strong>är</strong> <strong>hälsosam</strong> <strong>mat</strong>?.................................................8<br />
Det <strong>är</strong> billigt att tänka rätt...........................................9<br />
Matinköp- från politik och lagar till <strong>mat</strong> på bordet.....10<br />
Hur kan vi bidra till en mer hållbar <strong>mat</strong>produktion<br />
och konsumtion?.......................................................13<br />
Mallar för brev, medborgarförslag, insändare, m.m....15<br />
Faktablad...................................................................21<br />
Goda exempel............................................................22<br />
<strong>Vad</strong> <strong>är</strong> nästa steg?......................................................24<br />
Länkar för mer infor<strong>mat</strong>ion och inspiration................25<br />
Källor..........................................................................26
Förord & syfte<br />
Varje tugga du stoppar i dig inneb<strong>är</strong> olika stor mängd utsläpp av koldioxid. Det <strong>är</strong> en revolutionerande<br />
insikt i sin enkelhet. För det inneb<strong>är</strong> att vi alla <strong>är</strong> en tugga ifrån att vara en del av lösningen<br />
på den globala uppv<strong>är</strong>mningen. Vi kan ju påverka vad vi äter. Inte bara hemma, utan på<br />
skolan och på sjukhuset. Och i kommunhusets korridorer.<br />
20-25 procent av v<strong>är</strong>ldens utsläpp av växthusgaser beror på <strong>mat</strong>. Industrijordbruket kräver enorma<br />
mängder fossila bränslen. Och sojan, som främst används till djurfoder, och boskapsuppfödning<br />
<strong>är</strong> de viktigaste orsakerna till avskogningen av Amazonas.<br />
Den extremt storskaliga produktionen av exempelvis soja, socker och ris slår hårt på den biologiska<br />
mångfalden, samtidigt som man i utvecklingsländer använder bekämpningsmedel som sen<br />
länge varit förbjudna i Sverige. Argentinska och brasilianska forskare rapporterar ökande antal<br />
cancerfall, missbildningar hos barn och missfall på grund av kemikalierna.<br />
Det finns <strong>hälsosam</strong>ma alternativ till industri<strong>mat</strong>ens snabba kalorier. Och de finns n<strong>är</strong>a oss.<br />
Hälsosam och kli<strong>mat</strong>smart <strong>mat</strong> hänger ihop.<br />
Syftet med denna guide <strong>är</strong> att ge elever, l<strong>är</strong>are och medborgare verktyg och argument för att<br />
påverka inköpsansvariga på skolor, kommuner, landsting och universitet att välja kli<strong>mat</strong>smart,<br />
lokalproducerad, ekologisk, rättvisem<strong>är</strong>kt och <strong>hälsosam</strong> <strong>mat</strong>. Vi vill också ge elever och l<strong>är</strong>are kunskap<br />
om hur den offentliga upphandlingslagen påverkar skolors och kommuners <strong>mat</strong>inköp, ge en<br />
beskrivning av inköpskedjan i skolor och kommuner, samt ge tips och presentera framgångsexempel<br />
för inspiration och motivation att påverka. Handboken ger konkreta enkla tips om hur man kan<br />
påverka <strong>mat</strong>inköpen på skolor, kommuner, landsting och universitet. Så h<strong>är</strong> enkelt kan det vara:<br />
1. Bilda en liten arbetsgrupp<br />
2.Skriv ner vad ni på skolan äter en vecka<br />
3. Prata med kökschefen och skolledningen och fråga hur de tänker kring <strong>mat</strong>, hälsa och kli<strong>mat</strong>smart<br />
<strong>mat</strong> (ha med ett faktablad)<br />
4. Skicka skolledningen ett konkret förslag och be om svar inom rimlig tid<br />
5. Skicka samtidigt en insändare till de lokala tidningarna<br />
6. Följ upp förslaget med ett möte.<br />
Kanske har ni redan nu lyckats påverka en del.<br />
7. Kontakta inköpsansvarig på kommunen och fråga hur de tänker kring <strong>mat</strong>, hälsa och kli<strong>mat</strong>smart<br />
<strong>mat</strong> (ha med ett faktablad)<br />
8. Skicka ett konkret Medborgarförslag till kommunfullmäktige (g<strong>är</strong>na med kopia till alla partierna<br />
i kommunen) och be om svar inom rimlig tid<br />
9. Skicka samtidigt en insändare till de lokala tidningarna<br />
10.. Följ upp Medborgarförslaget med ett möte med kommunchefen. Kanske lyckas ni påverka<br />
inköpen på skolor i hela kommunen.<br />
Det h<strong>är</strong> kan låta svårt, men i denna guide finns konkreta exempel på brev, förslag, faktablad,<br />
checklistor för möten med inköpsansvariga mm. Alla <strong>är</strong> vi en del av problemet och lösningen på<br />
kli<strong>mat</strong>hotet. Alla kommuner och landsting måste göra<br />
kli<strong>mat</strong>politik. Vi kan se till att arbetet kommer igång.<br />
Med kli<strong>mat</strong>smarta hälsningar<br />
Francisco Contreras- Ordförande <strong>Latinamerikagrupperna</strong>
Så använder du guiden<br />
Bäst användning får du av guiden om du först läser igenom hela. Detta för att du ska få en<br />
överblick i de olika delarna som tas upp och förstå hur allt hänger ihop. Sedan kan du välja<br />
att fördjupa dig i de delar du vill veta mer om genom att använda dig av länkarna som finns i<br />
slutet av varje del, och de länkar som du hittar näst sist i guiden. Guiden kan också användas<br />
som underlag till skolundervisning eller i andra infor<strong>mat</strong>ions- och utbildningssammanhang.<br />
Som komplement till guiden finns tidningen Makten över <strong>mat</strong>en och ett pedagogiskt paket<br />
med filmer, förslag på upplägg av lektioner och workshops. Guiden vänder sig i första hand till<br />
elever och l<strong>är</strong>are men även till alla andra som vill bidra till en mer hållbar livsmedelsproduktion<br />
och konsumtion.<br />
Guiden samlar tips och infor<strong>mat</strong>ion om kli<strong>mat</strong>smart, etisk och <strong>hälsosam</strong> <strong>mat</strong> som även <strong>är</strong> mycket<br />
användbara i din vardag. Genom exempel på insändare och medborgarförslag vill vi underlätta<br />
för alla som vill att delta i förändringsarbetet. Ju fler som engagerar sig, desto större<br />
genomslagskraft och chans att beslutsfattare på alla nivåer i Sverige, EU och andra internationella<br />
sammanhang inser hur livsviktigt det <strong>är</strong> att börja ställa om och tänka i hållbara banor.<br />
Kli<strong>mat</strong>förändringarna <strong>är</strong> något som berör oss alla. Redan nu drabbas människor av kli<strong>mat</strong>förändringarnas<br />
effekter och miljöförstöring. Vi kan inte längre vänta på att någon annan ska<br />
lösa problemen åt oss. Vi måste själva bli en del av lösningen.<br />
“Be the change you want to see in the world.”<br />
-Mahatma Gandhi<br />
SPLASH<br />
Gör årets roligaste projektarbete om kli<strong>mat</strong>smart <strong>mat</strong>!<br />
Med hjälp av den h<strong>är</strong> guiden kan du fördjupa dig i hur vår <strong>mat</strong>konsumtion<br />
påverkar oss själva och vår omv<strong>är</strong>ld. Enligt l<strong>är</strong>oplanen ska ”miljöperspektiv i<br />
undervisningen ge eleverna insikter så att de dels själva kan medverka till att<br />
hindra skadlig miljöpåverkan, dels skaffa sig ett personligt förhållningssätt till<br />
de övergripande och globala miljöfrågorna.” Makten över <strong>mat</strong>en och kli<strong>mat</strong>et<br />
börjar med kunskap. Målet för ditt projektarbete kan vara att försöka påverka<br />
skolans eller kommunens att göra mer kli<strong>mat</strong>smarta <strong>mat</strong>inköp och skriva en<br />
uppsats om den processen.
Matsuveränitet-<br />
ett nytt begrepp mot hunger<br />
“Det <strong>är</strong> ju vi bönder och lantarbetare som föder v<strong>är</strong>ldens befolkning.<br />
Hur kommer det sig då att vi hungrar?”<br />
Elena, före detta plantagearbetare, Brasilien.<br />
Det mesta av v<strong>är</strong>ldens föda odlas, samlas eller skördas av mer än en miljard småbönder,<br />
herdefolk och fi skare. Det <strong>är</strong> på landsbygden som <strong>mat</strong>en produceras, samti digt <strong>är</strong> det<br />
h<strong>är</strong> som hungern och fatti gdomen <strong>är</strong> störst. Och antalet människor som lider av kronisk<br />
hunger i v<strong>är</strong>lden ökar (enligt siff ror FN:s livsmedelsorgan FAO). 925 miljoner människor<br />
saknar idag <strong>mat</strong> för dagen. Av dessa lever n<strong>är</strong>mare ått a av ti o på landsbygden som<br />
småbrukare, lantarbetare, jordlösa, fi skare eller herdefolk.<br />
Milleniemålen som siktar mot att halvera hungern och fatti gdomen i v<strong>är</strong>lden ti ll år 2015<br />
står högt på den internati onella dagordningen. Men strategier för att st<strong>är</strong>ka den biologiska<br />
mångfalden och lokala livsmedelsmarknader <strong>är</strong> fortf arande inte en del av dessa<br />
globala handlingsplaner. Reglerna som styr handeln med jordbruksprodukter och livsmedel<br />
<strong>är</strong> på alla nivåer utf ormade för att gynna internati onell handel – inte lokal handel.<br />
Något som begränsar mångfalden och koncentrerar rikedomarna i händerna på en handfull<br />
transnati onella företag, medan majoriteten av v<strong>är</strong>ldens småbönder marginaliseras.<br />
Under de senaste ti o åren har ett nytt koncept, <strong>mat</strong>suveränitet, vuxit fram bland de<br />
sociala rörelserna i Syd för att tackla denna situati on och utmana den globala jordbruksindustrin.<br />
Det globala småbondenätverket Vía Campesina myntade begreppet i början<br />
av 90-talet i syft e att uppmuntra ti ll diskussion bland rörelserna och komma med förslag<br />
ti ll alternati v. Sedan V<strong>är</strong>ldslivsmedelstoppmötet i Rom 1996 gjorde begreppet känt, har<br />
allt fl er organisati oner och rörelser utt alat sig om <strong>mat</strong>suveränitet. Idag <strong>är</strong> det inte bara<br />
bondeorganisati oner, utan även herdefolk, fi skare, ursprungsfolk, organisati oner liksom<br />
vissa politi ska parti er som diskuterar och hänvisar ti ll <strong>mat</strong>suveränitet.<br />
<strong>Vad</strong> inneb<strong>är</strong> då <strong>mat</strong>suveränitet? Matsuveränitet inneb<strong>är</strong> människors, samhällens och<br />
länders rätt att defi niera sitt eget jordbruk, fi ske och livsmedelspoliti k uti från lokala<br />
kulturella och sociala förutsätt ningar. Matsuveränitet innefatt ar också rätt en ti ll försörjning<br />
och ti ll att producera sin egen <strong>mat</strong>. Kravet på jordreform <strong>är</strong> en av de principer som de<br />
jordlösas rörelse i Brasilien driver för att kunna odla sin egen <strong>mat</strong> och mätt a sina familjer.<br />
I dag saknar över fem miljoner familjer på Brasiliens landsbygd ti llgång ti ll jord. Hållbara<br />
jordbruksmetoder och förbud mot genmanipulerade grödor och patent på utsäde,<br />
boskap och gener <strong>är</strong> andra principer som de sociala rörelserna driver för att uppnå <strong>mat</strong>suveränitet.<br />
Matsuveränitet erbjuder alltså en rad konkreta förslag ti ll hur jordbrukspoliti ken på<br />
nati onell och internati onell nivå kan utf ormas för att komma ti ll rätt a med hunger och<br />
undern<strong>är</strong>ing. De recept som oft ast ges idag lyckas inte eft ersom de missar de strukturella<br />
problem som ligger bakom den utbredda hungern på landsbygden. Tv<strong>är</strong>tom, ignoreras<br />
människor som hungrar oft a av både nati onella och internati onella handlingsprogram.<br />
”Ett land som lyckas<br />
föda sin befolkning<br />
genom stora livsmedelsimporter<br />
till rimliga<br />
priser, kanske lyckas<br />
få till en relativt stabil<br />
<strong>mat</strong>suveränitet. Men<br />
landet <strong>är</strong> inte fritt eller<br />
självständigt eftersom<br />
det <strong>är</strong> beroende av<br />
utländska regeringars<br />
eller transnationella<br />
företags vilja och priser.”<br />
Mochila Campesina<br />
Escuela campesina<br />
Centroamericana<br />
Vill du veta mer?<br />
Kampanjen Rent Mjöl- htt p://rentmjol.nu/om-<strong>mat</strong>suver-nitet-0/
Den gröna revoluti onen som drevs fram under 1960-70 talet syft ade ti ll att minska<br />
hungern genom att forska fram och förmå odlare att använda nya ris-, majs och<br />
Källa: WWF<br />
vetesorter som gav gav större större skördar. skördar. Men idag idag vet vet man att de de nya sorterna sorterna förde med sig<br />
allvarliga allvarliga problem. problem. De var inte lika anpassade ti ll lokala lokala förutsätt ningar som de traditi traditi ononellt odlade grödorna. De var mer påfrestande, och gick inte att odla utan konstgödsel och<br />
bekämpningsmedel. De lösningar som föreslås idag fokuserar även dessa allt som oft ast på<br />
att öka produkti viteten per hektar och att ‘eff ekti visera’ jordbruksmetoder genom att satsa på<br />
storskalig produkti on av så kallade monokulturer för export. Monokulturer såsom socker, soja<br />
och bananer utarmar lätt jorden och de bekämpningsmedel som används förorenar miljön<br />
och människan.<br />
För det fl esta har marknadsliberaliseringen lett ti ll orätt vis konkurrens. Medan de fatti ga<br />
länderna har sänkt eller helt tagit bort sina tullskydd och öppnat sina jordbruksmarknader<br />
för internati onell konkurrens, ti llåts fortf arande enorma subventi oner ti ll de rika ländernas<br />
bönder. Dett a medför att de rika länderna kan exportera <strong>mat</strong> ti ll dumpade priser, det vill säga<br />
priser som <strong>är</strong> lägre än vad själva produkti onen av <strong>mat</strong>en kostade. De små lokala jordbruken<br />
slås d<strong>är</strong>med ut. Många småbrukare har tvingats från sina jordar ti ll städernas utkanter.<br />
FAO har i fl era deklarati oner utt alat att hungern i v<strong>är</strong>lden beror på ‘brist på politi sk vilja’ att<br />
genomföra åtg<strong>är</strong>der och program som kan minska hungern och undern<strong>är</strong>ingen i v<strong>är</strong>lden.<br />
Strategier för att bekämpa hunger och fatti gdom kräver fokus på lokal och hållbar landsbygdsutveckling.<br />
Även under de fyra kommande decennierna beräknas majoriteten fatti ga vara<br />
småbrukare, lantarbetare och jordlösa. Matsuveränitet sätt er dessa människor i fokus och<br />
angriper roten ti ll hunger och fatti gdom. Kanske <strong>är</strong> <strong>mat</strong>suveränitet receptet för ett mer<br />
rätt vist samhälle fritt från svält?<br />
Jennie Jonsén, texten <strong>är</strong> bearbetat utdrag av studien Food Sovereignty: towards democracy in<br />
localized food systems av Michael Windfuhr och Jennie Jonsén, FIAN Internati onal.<br />
Matsuveränitet handlar om att :<br />
• prioritet ti ll småskalig jordbruksprodukti on för lokala behov<br />
• säkra människors ti llgång ti ll mark att odla på<br />
• förbud mot genmanipulerade grödor och patent på utsäde, boskap och gener<br />
• rätt en att använda sig av ekologiskt hållbara jordbruksmetoder för att garantera att framti<br />
da generati oner får möjligheten att ta del av jorderns resurser, biologisk mångfald, rent<br />
dricksvatt en och bördiga jordar att odla <strong>mat</strong> på<br />
• respekten för kvinnliga småbrukares rätti gheter. Kvinnor har en central roll i jordbruksprodukti<br />
onen generellt och s<strong>är</strong>skilt i livsmedelsprodukti onen.<br />
• varje lands självbestämmande och kontroll över sin egen <strong>mat</strong>produkti on<br />
• staters rätt att skydda sig mot dumpade produkter<br />
(exempelvis EU:s hårt subventi onerade<br />
jordbruksprodukter) Visste du att La Via Campesina <strong>är</strong> en global folkrörelse som består av<br />
ca 150 medlemsorganisati oner i ett 70-tal länder runtom i v<strong>är</strong>lden.<br />
La Via Campesina <strong>är</strong> den gemensamma rösten för fl era miljoner småbönder,<br />
lantarbetare, jordlösa, kvinnliga lantbrukare, ursprungsfolk, migranter och<br />
jordbruksarbetare på landsbygden som kämpar för sina rätti gheter uti från FN:s<br />
deklarati on om lantarbetares rätti gheter.<br />
La Via Campesina förespråkar ett hållbart småskaligt jordbruk för att främja<br />
social rätt visa och v<strong>är</strong>dighet. De motarbetar starkt storskaliga företagsdrivna<br />
jordbruk och transnati onella företag som förstör människors hälsa, liv och<br />
naturen.<br />
Källa: www.viacampesina.org<br />
Om alla människor<br />
på jorden skulle<br />
leva och konsumera<br />
som vi gör i<br />
Sverige skulle vi<br />
behöva minst 3<br />
jordklot till istället<br />
för det enda vi har.
Problemen idag<br />
Kli<strong>mat</strong>förändringar<br />
Den globala uppv<strong>är</strong>mningen går snabbare än vad forskarna trodde för några år sedan. Flera studier<br />
– om den arktiska isen, uppv<strong>är</strong>mningen av den sibiriska tundran, försurningen av våra hav – tyder<br />
på att vi n<strong>är</strong>mar oss farliga tröskeleffekter som kan få den globala uppv<strong>är</strong>mningen att skena. Det<br />
kan leda till havsnivåhöjningar som dränker miljonstäder, om väderförändringar som ställer hundramiljontals<br />
människor utan <strong>mat</strong>, och om sammanbrott i stora ekosystem som regnskogarna och<br />
korallreven. Redan idag finns det 25 miljoner kli<strong>mat</strong>flyktingar och extrema väderfenomen gör att<br />
framförallt utsatta och fattiga människor dör eller blir hemlösa.<br />
Idag släpper människor i rika länder i genomsnitt ut fem gånger mer växthusgaser än människor<br />
i utvecklingsländer. På lång sikt <strong>är</strong> det enda rimliga att alla människor på jorden har ett lika stort<br />
atmosf<strong>är</strong>sutrymme. De rika länderna bör d<strong>är</strong>för drastiskt börja minska sina egna utsläpp. Vi har<br />
byggt vårt välstånd med en enorm förbränning av fossila bränslen som kol, olja och naturgas och<br />
överutnyttjande av v<strong>är</strong>ldens skogar. Sverige och EU måste nu ta ansvar för denna historiska skuld<br />
och skapa förutsättningar för människor i utvecklingsländer att få sina mänskliga rättigheter<br />
garanterade.<br />
Agroekologiskt jordbruk<br />
Agroekologiska jordbruksmetoder <strong>är</strong> mycket mer effektiva än storskaligt jordbruk för att producera <strong>mat</strong> för v<strong>är</strong>ldens växande<br />
befolkning. Det slår FNs specielle rapportör om rätten till <strong>mat</strong>, Olivier de Schutter, fast i en<br />
rapporten “Agroecolgy and the Right to Food” som inneb<strong>är</strong> ett paradigmskifte sedan den gröna revolutionen.<br />
- Vi kommer inte att lösa hungerproblemen eller stoppa kli<strong>mat</strong>förändringar genom industriellt jordbruk på stora plantage.<br />
Lösningen ligger i att stödja småskaliga jordbrukares kunskaper och erfarenheter och öka deras inkomster så de kan bidra<br />
till utvecklingen på landsbygden, skriver belgaren Schutter i FN-rapporten, som <strong>är</strong> baserad på f<strong>är</strong>sk vetenskaplig litteratur.<br />
Sedan den gröna revolutionen på 1970-talet har de flesta inflytelserika organ och företag på jordbruksområdet, inklusive<br />
FN, hävdat att genmodifierade grödor och kemiska produkter <strong>är</strong> vägen för att höja avkastningen och <strong>mat</strong>produktionen i<br />
v<strong>är</strong>lden. D<strong>är</strong>för inneb<strong>är</strong> den nya rapporten ett paradigmskifte och något som småbrukarrörelsen har kämpat för i flera decennier.<br />
Schutter <strong>är</strong> speciellt oroad över hungerproble<strong>mat</strong>iken i Afrika och hänvisar till tjugo afrikanska projekt som visar att det <strong>är</strong><br />
möjligt att fördubbla <strong>mat</strong>produktionen under en tidsperiod på mellan tre och tio år med hjälp av agroekologiska metoder,<br />
speciellt i områden som <strong>är</strong> ofördelaktiga för jordbruk och d<strong>är</strong> hungerproblemen <strong>är</strong> som störst.<br />
Ironiskt nog utgår Schutter från samma framtidsscenario som det transnationella företaget Monsanto, som i sin reklam hävdar<br />
att GMO-utsäde, kemikalier och storskalighet <strong>är</strong> nödvändiga för att föda en befolkning på uppskattningsvis nio miljarder<br />
människor år 2050. Men Schutters lösning <strong>är</strong> alltså den motsatta:<br />
- Agroekologi <strong>är</strong> en kunskapsintensiv approach. Det krävs att regeringar investerar i agroekologisk forskning och deltagande<br />
jordbruksteknisk rådgivning. Staten och biståndsgivare har nyckelroller att spela h<strong>är</strong>. Privata företag kommer inte att investera<br />
tid och pengar i jordbruksmetoder som de inte tjänar pengar på genom patent eller nya marknader för kemiska<br />
produkter eller modifierade utsäden.<br />
Lena Zetterström, publicerad på latinamerika.nu
Hunger och undern<strong>är</strong>ing<br />
Enligt FAO, FN:s livsmedels och jordbruksorganisation, tvingades 925 miljoner barn, kvinnor och<br />
män att leva med hunger år 2010. Majoriteten, 98 procent, bor i utvecklingsländerna. Enligt<br />
V<strong>är</strong>ldsbanken lever mer än en miljard människor i extrem fattigdom, vilket inneb<strong>är</strong> att de lever<br />
på mindre än ca en dollar om dagen. En daglig inkomst på under en dollar <strong>är</strong> inte tillräckligt för<br />
att täcka dagsbehovet av <strong>mat</strong>, åtminstone inte utan tillgång till jord för att odla egen <strong>mat</strong>. Av<br />
alla som hungrar i v<strong>är</strong>lden lever n<strong>är</strong>mare 70 procent på landsbygden och de <strong>är</strong> ofta beroende av<br />
jordbruket för sin livsmedelsförsörjning, enligt Naturskyddsföreningen rapport “Miljö, kli<strong>mat</strong> och<br />
utveckling”.<br />
Matbrist <strong>är</strong> sällan problemet, istället <strong>är</strong> det den ojämna fördelningen av livsmedel, mark och<br />
resurser som påverkar människors möjlighet att få i sig den n<strong>är</strong>ingsrika <strong>mat</strong> de behöver för att<br />
kunna leva ett v<strong>är</strong>digt liv.<br />
Konventionellt jordbruk<br />
Argumenten för det dominerande konventionella och storskaliga jordbruket <strong>är</strong> att det går att<br />
producera större mängder livsmedel. En del av nackdelarna med det h<strong>är</strong> typen av jordbruk <strong>är</strong><br />
beroendet av konstgödsel och bekämpningsmedel som leder till övergödning och förorening av<br />
vattendrag genom utsläpp av bland annat kväve och fosfor. Dessutom bidrar det konventionella<br />
jordbruket till en minskad biologisk mångfald och större utsläpp av växthusgaser än det ekologiska<br />
jordbruket som använder sig av mer hållbara och miljövänliga jordbruksmetoder.<br />
En sammanfattning av problemen idag:<br />
•Ohållbar köttkonsumtion<br />
•Skogsskövling (för odling av palmolja, soja och biobränslen samt boskapsuppfödning)<br />
•Utsläpp av växthusgaser, bl. a kväve och fosfor, och bekämpningsmedel från jordbruket<br />
•Spridningen av genmodifierade grödor<br />
•Dåliga löner och levnadsförhållanden för människor i utvecklingsländerna som producerar<br />
livsmedel<br />
•Ojämt fördelning av mark och resurser<br />
•Alla har inte råd att köpa n<strong>är</strong>ingsrik <strong>mat</strong><br />
•Ojämn fördelning av eller tillgång till n<strong>är</strong>ingsrika livsmedel<br />
•Ohållbara <strong>mat</strong>vanor (köttkonsumtoin och att vi kastar mycket <strong>mat</strong>)<br />
•Mer än 800 miljoner människor saknar tillgång till rent dricksvatten<br />
•Mer än 900 miljoner undern<strong>är</strong>da människor<br />
Problemen idag leder till:<br />
•F<strong>är</strong>re träd som kan binda växthusgasen koldioxid<br />
•Minskad biologisk mångfald<br />
•Förorening och övergödning av vattendrag<br />
•Förstörda <strong>mat</strong>jordar (bekämpningsmedel dödar de organismer<br />
som behövs i jorden för att vi ska kunna odla livsmedel)<br />
•Översvämningar, torka, och andra extrema väderfenomen<br />
•Kli<strong>mat</strong>förändringar<br />
•Fler fall av kostrelaterade kostrelaterade besv<strong>är</strong> som hj<strong>är</strong>t-<br />
och k<strong>är</strong>lsjukdomar, vissa cancerformer, typ 2 diabetes, etc<br />
•Matkris (höjda <strong>mat</strong>priser, pga förstörda skördar)<br />
•Fler undern<strong>är</strong>da människor<br />
Vi måste börja ställa om vår konsumtion och<br />
produktion nu för att effekterna av kli<strong>mat</strong>förändringarna<br />
på sikt inte ska bli ohanterliga.<br />
Vi måste minska vår kli<strong>mat</strong>- och miljöpåverkan<br />
i Sverige men också i andra delar av v<strong>är</strong>lden.
5<br />
<strong>Vad</strong> <strong>är</strong> klimartsmart <strong>mat</strong>?<br />
Kli<strong>mat</strong>smart <strong>mat</strong> <strong>är</strong> <strong>mat</strong> som har så lite påverkan på kli<strong>mat</strong>et och miljön som möjligt. Genom att<br />
välja mer kli<strong>mat</strong>smart <strong>mat</strong> bidrar vi till en mer hållbar livsmedelsproduktion och konsumtion.H<strong>är</strong><br />
<strong>är</strong> kli<strong>mat</strong>smarta råd som bygger på de svenska n<strong>är</strong>ingsrekommendationerna i kombinationen<br />
med de nationella miljömålen:<br />
Ät mindre kött! V<strong>är</strong>ldens djurproduktion står för nästan 18 % av de totala växthusgasutsläppen,<br />
vilket <strong>är</strong> större utsläpp än trafiken globalt. Förutom de enorma arealerna som behövs<br />
för odling av spannmål till djurfoder, framförallt sojaodlingar, behövs tio gånger mer vatten för<br />
att framställa ett kilo nötkött än för att odla ett kilo rotfrukter. Nötkött <strong>är</strong> det kött som orsakar<br />
högst utsläpp. Men gris och kyckling föds ofta upp på importerat kraftfoder som innehåller soja,<br />
som bidrar till att ov<strong>är</strong>derlig regnskog skövlas till förmån för sojaodlingar. Om fler väljer att äta en<br />
större andel vegetabilier gör vi en stor insats för kli<strong>mat</strong>et och miljön. Baljväxter, som exempelvis<br />
<strong>är</strong>ter, bönor och linser, ger samma typ av n<strong>är</strong>ing som kött. Om du äter kött välj helst ekologiskt<br />
beteskött av nöt och lamm som bidrar till att bevara odlingslandskapet. Att införa en köttfri dag i<br />
veckan <strong>är</strong> också en bra början.<br />
Handla miljöm<strong>är</strong>kt fisk och skaldjur! Den största kli<strong>mat</strong>påverkan kommer främst<br />
från fiskebåtarnas bränsleanvändning men också från energin som går åt i transport och produktion.<br />
Fiske sker på olika sätt som har mer eller mindre påverkan på miljön. Vissa metoder som till<br />
exempel bottentrålning och skrapning leder till att havsmiljön skadas. En stor del av den fisk vi<br />
äter i Sverige <strong>är</strong> odlad lax som kräver stora mängder fiskfoder. Fiskodlingar kan leda till övergödning.<br />
Det finns två miljöm<strong>är</strong>kningar av fisk i Sverige, MSC (Marine Stewardship Council) och KRAV<br />
som garanterar att fisken fångats eller odlas på ett hållbart sätt med minsta möjliga påverkan på<br />
miljön och inte bidrar till utfiskning.<br />
Ät säsongsanpassat och mer grova grönsaker. Vi måste börja äta mer säsongsanpassade grönsaker.<br />
Men också grova grönsaker, som kål och rotfrukter, som har mindre kli<strong>mat</strong>påverkan än salladsgrönsaker.<br />
Grova grönsaker odlas ofta på friland och kräver mindre energi än växthusodling. Välj<br />
också mer potatis eller pasta som påverkar kli<strong>mat</strong>et mindre än t. ex ris vid odling.<br />
Handla n<strong>är</strong>producerat. Frukter och grönsaker f<strong>är</strong>das ofta långa sträckor innan de hamnar på vår<br />
Visste du att en tredjedel av en vanlig familj kli<strong>mat</strong>påverkan kommer från <strong>mat</strong>en. Om alla vi svenskar skulle byta ut kött<br />
mot grönsaker en dag i veckan så skulle vi spara koldioxidutsläpp motsvarande 1 års utsläpp från 233 000 bilar. Ät mer<br />
grönt och mindre kött så sparar du på miljön.<br />
Källa: Kli<strong>mat</strong>smart Matguide, Framtidsjorden
tallrik. Om vi istället väljer större mängder n<strong>är</strong>producerad frukt och grönt efter säsong bidrar vi<br />
till att minska vår kli<strong>mat</strong>påverkan. N<strong>är</strong>producerat gynnar dessutom svenskt jordbruk och lokala<br />
marknader, vilket bidrar till en ökad <strong>mat</strong>suveränitet. Dock <strong>är</strong> n<strong>är</strong>producerat inte alltid det bästa<br />
alternativet eftersom en del livsmedel odlas lokalt i växthus som drivs på fossila bränslen. Men för<br />
det mesta <strong>är</strong> n<strong>är</strong>odlat ett bra val för kli<strong>mat</strong> och miljön.<br />
Ät mindre skräp<strong>mat</strong>! Vi lägger nästan hälften av våra <strong>mat</strong>kostnader på varor som kroppen inte<br />
behöver, som chips, läsk, vin och godis. Detta <strong>är</strong> det som kallas ”tomma kalorier”, eftersom de innehåller<br />
mycket kalorier, men har ett lågt n<strong>är</strong>ingsinnehåll. Att äta stora mängder tomma kalorier <strong>är</strong><br />
inte bra för vår kropp eller vår plånbok. Om du drar ner på skräp<strong>mat</strong>en spara du samtidigt pengar<br />
du kan lägga på mer n<strong>är</strong>ingsrik <strong>mat</strong>.<br />
Ta lagom stora portioner så att du inte slänger <strong>mat</strong>. Enligt livsmedelsverket så slänger vi ungef<strong>är</strong><br />
56 kg fullt ätbar <strong>mat</strong> varje år per person i Sverige. Genom att ta lagom stora portioner blir vi lagom<br />
mätta och belåtna. Om vi d<strong>är</strong>emot inte orkar äta upp allt inneb<strong>är</strong> det en onödig påverkan på miljön<br />
och kli<strong>mat</strong>et. Dessutom bidrar avfallet till utsläpp av växthusgaser som bidrar till kli<strong>mat</strong>förändringarna.<br />
Ät mer ekologiskt. Ekologisk <strong>mat</strong> produceras utan kemiska bekämpningsmedel, konstgödsel och<br />
man tar större hänsyn till djurens naturliga beteenden. Fodret till djuren odlas i huvudsak på de<br />
egna gårdarna d<strong>är</strong> djuren föds upp och antibiotika används sparsamt. Ekologiskt jordbruk <strong>är</strong> anpassat<br />
till de naturliga kretsloppen, månar om den biologiska mångfalden och förbjuder genetiskt<br />
manipulerade grödor(GMO). Genom att öka andelen ekologiska livsmedel kan vi bidra till en hållbar<br />
livsmedelsproduktion.<br />
Av de ca 6 miljader människor som finns i v<strong>är</strong>lden idag delar en miljard på 80 procent av de globala<br />
Vi tjänar alla på att göra våra<br />
<strong>mat</strong>vanor mer kli<strong>mat</strong>smarta!<br />
Vill du veta mer?<br />
•Ät kli<strong>mat</strong>smart- Fem enkla tips:<br />
http://www.naturskyddsforeningen.se/gron-guide/ata/kli<strong>mat</strong>smart-i-affaren/<br />
•Naturskyddsföreningens klimartsmart recept-<br />
http://www.naturskyddsforeningen.se/gron-guide/ata/recept/<br />
•Ät S.M.A.R.T-<br />
http://www.folkhalsoguiden.se/Infor<strong>mat</strong>ions<strong>mat</strong>erial.aspx?id=1068<br />
•Hållbar fisk på skol<strong>mat</strong>sedeln- http://www.msc.org/msc-i-skolan/<strong>mat</strong>salen<br />
Hur kan jag äta mer kli<strong>mat</strong>smart <strong>mat</strong>?<br />
•Ät mer ekologiskt.<br />
•Ät lokalproducerade livsmedel som frukt och grönsaker<br />
istället för importerade. (Den största miljö och<br />
kli<strong>mat</strong>påverka beror på hur långt <strong>mat</strong>en vi äter har<br />
transporterats)<br />
•Ät säsongsbetonade grönsaker istället för importerat<br />
och från växthus.<br />
•Ät mer grova grönsker som kål och rotfrukter (De<br />
odlas ofta på friland istället för i energikrävande fossildrivna<br />
växthus.)<br />
•Ät f<strong>är</strong>sk <strong>mat</strong> istället för fryst <strong>mat</strong><br />
•Ät vegetarisk <strong>mat</strong> istället för kött. Inför två köttfria<br />
dagar i veckan till att börja med.<br />
•Ät miljöm<strong>är</strong>kt fisk och skaldjur<br />
•Om du äter kött välj beteskött av nöt och lamm<br />
som bidrar till att bevara odlingslandskapet.<br />
•Ät lagom stora portioner och släng inte <strong>mat</strong>
<strong>Vad</strong> <strong>är</strong> eti sk <strong>mat</strong>?<br />
inkomsterna medan mer än en miljard människor måste klara sig på mindre än 1 dollar om dagen,<br />
enligt V<strong>är</strong>ldsbanken.<br />
Småproducenter eller anställda i utvecklingsländer tjänar oft a inte ti llräckligt för att kunna<br />
försörja sig själva eller sin familj. Många <strong>är</strong> beroende av jordbruket för sin försörjning. Att allt<br />
f<strong>är</strong>re aktörer har makten över <strong>mat</strong>en som produceras gör inte situati onen bätt re. Stordrift och<br />
vinstmaximering går oft a före miljö, människors hälsa och livskvalitet. Men det fi nns alternati v<br />
som erbjuder rätt visa avtal för småskaliga producenter och anställda. Fairtrade och KRAV <strong>är</strong> två<br />
exempel på m<strong>är</strong>kningar som ställer ekologiska, eti ska och sociala krav på livsmedelsprodukti onen<br />
i utvecklingsländerna.<br />
Fairtrade<br />
Fairtrade <strong>är</strong> en oberoende produktm<strong>är</strong>kning som bidrar ti ll förbätt rade arbets- och<br />
levnadsvillkor för odlare och anställda i utvecklingsländer. Fairtrade fokuserar på<br />
principen om rätt vis handel genom att stödja handel d<strong>är</strong> människors och lokalsamhällens<br />
utveckling står i centrum för att undvika fatti gdom och social utslagning.<br />
De motsätt er sig barnarbete och diskriminering och arbetar för en produkti on med<br />
rimlig lön, demokrati och rätt en att organisera sig fackligt. Miljöhänsyn <strong>är</strong> också en<br />
kriterie i produkti onen, och syft ar ti ll att förbätt rad välf<strong>är</strong>d, hälsa och livsvillkor för<br />
odlare och anställda genom att skydda den naturliga miljön, minimera användningen<br />
av konstgödsel, bekämpningsmedel och icke förnybara källor. Dessutom fi nns<br />
specifi ka regler för den vatt enmängd som får användas vid odling och ett förbud<br />
mot genmanipulerade grödor. Genom att köpa Fairtrade Fairtrade m<strong>är</strong>kta m<strong>är</strong>kta livsmedel får odlare<br />
och anställda förbätt rade ekonomiska villkor. Med långsikti ga avtal ger det en trygghet<br />
för människor utan stora marginaler att leva på.<br />
KRAV<br />
KRAV förknippas vanligtvis med ekologiskt livsmedelsprodukti on. De regler som KRAV-producenter<br />
måste följa uppmuntrar ti ll en låg kli<strong>mat</strong>påverkan genom förbud mot bland annat bekämpningsmedel,<br />
konstgödsel eller genmanipulerade grödor. KRAV förespråkar också <strong>hälsosam</strong> <strong>mat</strong><br />
utan onödiga synteti ska ti llsatser som smakförst<strong>är</strong>kare, f<strong>är</strong>gämnen, etc.<br />
N<strong>är</strong> det kommer ti ll de eti ska och sociala kraven <strong>är</strong> ett av kriterierna för att bli KRAV-producent<br />
att man visar ett socialt ansvar i produkti onen men också omsorg för djur och natur. En KRAVgodkänd<br />
produkti on kan bli underkänd om arbetsvillkoren och de sociala förhållandena hos en<br />
producent inte uppfyller kriterierna. KRAV-anslutna producenter får i alla led möjlighet ti ll en<br />
arbetsmiljö utan onödig exponering av gift er och kemikalier och de arbetar dessutom med skonsamma<br />
metoder och naturliga processer i sin produkti on. Kli<strong>mat</strong>reglerna i KRAV m<strong>är</strong>kningen<br />
talar dessutom om hur producenterna ska bete sig för att minska sin kli<strong>mat</strong>påverkan.<br />
Vi äter för att må bra, för att få energi så vi orkar med dagens akti viteter och för att det <strong>är</strong> gott .<br />
Visste du att monokulturer <strong>är</strong> stora fält av bara en gröda som odlas året om. Monokulturer ökar risken för<br />
skadedjursangrepp, vilket bidrar ti ll att odlare måste använda stora mängder bekämpningsmedel. Det bidrar<br />
ti ll förorening av mark och vatt endrag. Dessutom skadar bekämpningsmedel pollinerande insekter, bland<br />
annat vildbin, som människor, djur och natur <strong>är</strong> beroende av. En tredjedel av det jordens befolkning äter<br />
idag kommer från växter som pollineras av insekter. Många monokulturer kräver också enorma mängder<br />
vatt en vid odling eft ersom de förväntas ge högre avkastning. Exempel på monokulturgrödor <strong>är</strong> sockerrör<br />
(för etanol), majs, soja och oljepalm.<br />
Källor: Jordbruksverket ”Grödor och vildbin”<br />
”Fairtrade bidrar till att<br />
producenter, genom utbildning<br />
och ökade ekonomiska resurser,<br />
kan minska sin kli<strong>mat</strong>- och<br />
miljöpåverkan på olika sätt. Till<br />
exempel att tillämpa hållbara<br />
jordbruksmetoder, återplantera<br />
träd och hantera sitt avfall,<br />
att minska användningen av<br />
bekämpningsmedel samt<br />
energi- och vattenresurser.”<br />
Källa: Frågor och svar om<br />
Fairtrade, miljökriterier och<br />
kli<strong>mat</strong>
Visste du att vår växande köttkonsumtion bidrar till att regnskog<br />
skövlas för att ge plats åt soja- och oljepalms-plantager<br />
som används i fodret vi ger till våra boskapsdjur. Palmolja<br />
används också i flera av de livsmedels-produkter som vi<br />
äter idag, som exempelvis nudlar. Regnskogen behövs<br />
för att binda in växthusgasen koldioxid.<br />
Skogsskövlingen bidrar till att vi förlorar vår<br />
biologiska mångfald, djur- och växtarter<br />
som ännu inte har upptäckts fråntas<br />
sitt livsutrymme, för att vi ska kunna<br />
äta kött 365 dagar omåret.<br />
<strong>Vad</strong> <strong>är</strong> <strong>hälsosam</strong> <strong>mat</strong>?<br />
Vi lagar <strong>mat</strong> tillsammans, tar en fika eller går på restaurang med vänner och familj. Våra <strong>mat</strong>vanor <strong>är</strong> en del<br />
av vårt sociala umgänge och en viktig del av vårt välmående och hälsa. Går man in i en livsmedelsaff<strong>är</strong> idag<br />
så hittar man sannolikt alla möjliga <strong>mat</strong>produkter som lovar både det ena och det andra i n<strong>är</strong>ingsinnehåll och<br />
smakväg.<br />
Snabb<strong>mat</strong> i form av hel och halvfabrikat innehåller olika tillsatser. Vissa tillsatser <strong>är</strong> till för att <strong>mat</strong>produkterna<br />
ska få en längre hållbarhet vid långa transporter, andra smakförst<strong>är</strong>kare, eller tillsatser för att kunna producera<br />
en billigare vara. Genom chips, godis och läsk får vi i oss stora mängder socker som mest bidrar med tomma<br />
kalorier och lite n<strong>är</strong>ing till kroppen.<br />
En del undersökningar som bl a Livsmedelsverket har gjort visar dessutom att rester av bekämpningsmedel<br />
finns i livsmedel som frukt, grönsaker och spannmål. Eftersom grödor som används till djurfoder behandlas<br />
med bekämpningsmedel, hittar man också rester i kött, mjölk och ägg. Alla <strong>mat</strong> som säljs i Sverige håller sig<br />
dock under de gränsv<strong>är</strong>den som EU och Livsmedelsverket satts upp, men frågan <strong>är</strong> vad som händer på längre<br />
n<strong>är</strong> vi löpande får i oss små, små doser av olika kemikalier. Rester av bekämpningsmedel förekommer i konventionellt<br />
odlade livsmedel.<br />
Ökande fall av vissa typer av cancer, hj<strong>är</strong>t- och k<strong>är</strong>lsjukdomar och typ 2-diabetes kan vara tecken på att våra<br />
<strong>mat</strong>vanor inte <strong>är</strong> s<strong>är</strong>skilt <strong>hälsosam</strong>ma. Det som också bidrar <strong>är</strong> bristen på daglig fysisk aktivitet och Livsmedelsverket<br />
rekommenderar d<strong>är</strong>för att vi rör på oss mellan 30-60 minuter varje dag.<br />
Hur kan vi äta mer <strong>hälsosam</strong>t ur ett kli<strong>mat</strong> och miljöperspektiv?<br />
• Dra ner på köttkonsumtionen och ät mer varierade vetegetariska alternativ. Äter vi mer<br />
växter istället för att föda upp köttdjur i stora mängder som äter växterna, så förbrukar vi<br />
mindre resurser och vår kli<strong>mat</strong>påverkan minskar<br />
• Välj mer ekologiska livsmedelsprodukter som bidrar till en mer hållbar <strong>mat</strong>produktion och minskar vår kli<strong>mat</strong>-<br />
och miljöpåverkan samtidigt som vi slipper få i oss livsmedel med rester av bekämpningsmedel och<br />
tillsatser.<br />
• På skolor kan man följa Livsmedelsverkets råd för bra <strong>mat</strong>. Ta t ex bort kakor,<br />
läsk och godis i kafeterian/kiosken. Erbjud frukt och grönt till varje måltid, vatten<br />
och lättmjölk som måltiddryck, etc.<br />
Låt oss gå vidare med <strong>mat</strong>ens kli<strong>mat</strong><br />
aspekt och visa hur mycket vi tjänar på<br />
att välja mer kli<strong>mat</strong>smart <strong>mat</strong>.<br />
Vill du veta mer?<br />
•Livsmedelsverkets råd om bra <strong>mat</strong> i förskola och skola-<br />
Vill du veta mer?<br />
•Fairtrade - http://www.fairtrade.se/cldoc/351.htm<br />
•KRAV - http://www.krav.se/Om-KRAV/KRAV-markets-mervarden/Socialtansvar-/<br />
•Fairtrade i plugget- http://www.fairtrade.se/cldoc/982.htm<br />
•Mat och Naturbruksuppropet - http://www.mjv.se/konsumtion/<strong>mat</strong>-och-<br />
naturbruksuppropet<br />
http://www.slv.se/sv/grupp1/Mat-och-naring/Mat-i-forskola-och-skola/<br />
http://www.slv.se/upload/dokument/<strong>mat</strong>/<strong>mat</strong>_skola/Bra_<strong>mat</strong>_i_skolan_2007.pdf<br />
•Frukt- och grönt test- http://www.folkhalsoguiden.se/upload/Mat/frukt%20och%20gr%c3%b6nt-test.pdf
Visste du att en kost med tillräckligt<br />
fiberintag minskar risken för<br />
förstoppning och kan i längden<br />
bidra till att öka skyddet mot<br />
grovtarms cancer.<br />
Källa: Livsmedelsverket<br />
Det <strong>är</strong> billigt att tänka rätt<br />
Att äta kli<strong>mat</strong>smart och <strong>hälsosam</strong> <strong>mat</strong> förknippas ibland med dyrare <strong>mat</strong>kostnader, men<br />
faktum <strong>är</strong> att det kan bli billigare. En undersökning från Folkhälsoinstitutet visar att man kan<br />
spara mellan 2000 och 5600 kr på att äta mer <strong>hälsosam</strong>t och miljösmart. Det handlar om att<br />
välja ekologiskt men samtidigt köpa mindre kött, som <strong>är</strong> dyrt, och istället äta mer säsongsanpassat<br />
och n<strong>är</strong>odlade grönsaker och frukter. I kalkylen ingår också att dra ner på godis och läsk<br />
och att slänga mindre <strong>mat</strong>. De pengar man spar in kan man istället lägga på ekologisk <strong>mat</strong>.<br />
Några ekonomiska argument för att äta kli<strong>mat</strong>smart, etiskt och <strong>hälsosam</strong> <strong>mat</strong>:<br />
Ät mindre kött och få mer i plånboken. Genom att minska vår köttkonsumtion, minskar vi<br />
även vår kli<strong>mat</strong>påverkan. Vi sparar också en del pengar eftersom köttet ofta kostar mer än det<br />
vegetariska alternativet. Vi äter 20 procent mer kött per person och år än vad kroppen behöver,<br />
enligt Livsmedelsverket. (Om du drar ner mycket på köttet måste du kompensera med<br />
bönor och andra vegetariska proteiner.)<br />
Minska inköp av godis och chips. Köp ekologisk frukt och nötter istället, det <strong>är</strong> också bättre<br />
för tänderna och billigare. Passa på att äta mycket av den frukt som finns respektive årstid.<br />
Det <strong>är</strong> billigt och i många fall gratis att ta frukt (fråga först) från alla de som har fruktträd i sin<br />
trädgårdar.<br />
Drick mindre läsk och andra söta drycker. Drick kranvatten istället, så känner du n<strong>är</strong> du blir<br />
mätt och får i dig precis så mycket n<strong>är</strong>ing som din kropp behöver, och dina tänder kommer<br />
att tacka dig! Sveriges dricksvatten <strong>är</strong> bland det renaste i hela v<strong>är</strong>lden och helt gratis! Du spar<br />
dessutom pengar på att inte köpa läsk. Gör det till en vana att ha med dig en vattenflaska som<br />
du lätt kan fylla på vid behov.<br />
Ta lagom stora portioner och släng mindre <strong>mat</strong>. Maten vi slänger kostar pengar och bidrar till<br />
miljö- och kli<strong>mat</strong>påverkan helt i onödan. I Natuvårdsverkets rapport ”Minskat svinn av livsmedel<br />
i skolkök” beräknas bara tallriksavskrapet kosta skolor i Sverige mellan 100 och 300 miljoner<br />
kronor per år. Att planera <strong>mat</strong>inköpen bättre, väga <strong>mat</strong>avfallet och informera elever och<br />
personal kan man bidra till att skolor och kommuner runtom i landet sparar miljontals kronor.<br />
Välj s.m.a.r.t.-<strong>mat</strong> som <strong>är</strong> billig <strong>mat</strong>! Om du byter ut kött, växthusodlade grönsaker, ris och<br />
”tomma kalorier” mot billigare och mer n<strong>är</strong>ingsrik <strong>mat</strong> som exempelvis baljväxter, rotfrukter<br />
och säsongsanpassade frukter så räcker pengarna till en större andel ekologiska varor.<br />
Odla egna grönsaker hemma, på balkongen, i skolan eller på arbetsplatsen. Du belastar<br />
kli<strong>mat</strong>et mindre samtidigt som du får du f<strong>är</strong>ska och nyttiga grönskar helt gratis<br />
Du kan spara pengar n<strong>är</strong> du<br />
minskardin kli<strong>mat</strong>påverkan!<br />
Visste du att i Sverige så dricker<br />
vi 75 liter läsk och 22 liter förpackat<br />
vatten per person och år.<br />
I jämförelse <strong>är</strong> förpackat vatten<br />
bättre för miljön och hälsan än<br />
läsk men allra minst påverkan<br />
sker om vi istället dricker kranvatten.<br />
Källa: Livsmedelsverket Mat och<br />
Miljö
Den senaste tiden har personal och beslutsfattare på en del<br />
skolor och kommuner runtom i landet påbörjat ett miljöarbete.<br />
Arbetet går för det mesta ut på att engagera och informera elever, anställda<br />
och invånare samt sätta upp mål och öka inköpen och kunskapen om ekologisk <strong>mat</strong>. Etiska livsmedel,<br />
som till exempel Rättvisem<strong>är</strong>kta bananer och kaffe, <strong>är</strong> också något som skolor och kommuner<br />
köper in allt mer.<br />
Anledningarna till att inte fler <strong>är</strong> engagerade i arbetet idag <strong>är</strong> flera. Dels handlar det om personal<br />
och beslutsfattares brist på kunskap om kli<strong>mat</strong>smart, etisk och <strong>hälsosam</strong> <strong>mat</strong> eller så vet de inte<br />
att det går att ställa mer krav vid inköp av livsmedel. Andra anledningar kan vara tidsbrist och<br />
osäkerhet i arbetet med att tänka i nya banor. Men vi har möjligheten att påverka <strong>mat</strong>en som<br />
serveras på våra skolor och kommuner! Tanken med det h<strong>är</strong> kapitlet <strong>är</strong> att kortfattat reda ut vad<br />
som gäller i nationella och internationella regelverk som påverkar inköpen.<br />
Lagen om offentlig upphandling<br />
Lagen om offentlig upphandling, eller LOU, <strong>är</strong> den lag som styr alla de inköp som görs av<br />
myndigheter och andra organisationer som <strong>är</strong> finansierade med allmänna medel. Bestämmelserna<br />
i LOU <strong>är</strong> de samma för alla EU länder och bygger på EU-direktiv. Det går att ställa krav på att<br />
de livsmedel som köps in <strong>är</strong> producerat efter vissa kriterier som exempelvis miljökrav eller etiska<br />
krav. N<strong>är</strong> det kommer till att ställa krav på n<strong>är</strong>odlat <strong>är</strong> det svårare av konkurrensskäl, då v<strong>är</strong>det av<br />
inköpet inte får överstiga ett visst tröskelv<strong>är</strong>de som fastställts av EU.<br />
Upphandling<br />
Kommuner<br />
Matinköp-<br />
från politik och<br />
lagar till <strong>mat</strong> på<br />
bordet<br />
Varje dag äts det tre miljoner måltider som tillagats i det offentliga köket. Det <strong>är</strong> kommunen<br />
och landstingen som har ansvaret för <strong>mat</strong>en i skolor, på äldreboenden och sjukhus. Offentliga<br />
upphandlare och leverantörer har idag tillgång till en mängd verktyg, utbildningar och annat<br />
stöd för miljöanpassad och etisk upphandlingar. Det som avgör hur långt skolor och kommuner<br />
kommer i sitt arbete <strong>är</strong> det politiska engagemanget bland de som ska äta <strong>mat</strong>en, personal och<br />
beslutsfattare. Något som underlättar arbetet <strong>är</strong> om kommunen utarbetar en upphandlingspolicy<br />
som underlättar inköpen och ger inköpsansvariga tydliga riktlinjer och större utrymme att<br />
ställa krav vid inköp.<br />
Visste du att genetisk manipulerade organismer (GMO) eller, GM-grödor, <strong>är</strong> organismer d<strong>är</strong> det genetiska<br />
<strong>mat</strong>erial ändrats på konstgjord väg. GMO-odlingar kräver ofta stora mängder dyra bekämpningsmedel som förorenar mark och<br />
vattendrag och minskar den biologiska mångfalden. GM-grödor utvecklades av några stora bioteknikföretag. Monsanto <strong>är</strong> ett av<br />
de ledande företagen med hela 90 procent av marknaden. Monsanto driver också sedan några år tillbaka fältförsök med majs i<br />
Sverige och Danmark.<br />
Källa: Jordbruksverket skrivelse om GMO
Skolor och elevinflytande<br />
N<strong>är</strong> skolbespisningen köper in <strong>mat</strong> <strong>är</strong> det oftast kommunens upphandlingsavdelning som<br />
sköter inköpen i samråd med kommunens storkök. De har ofta ett ramavtal med leverantörer.<br />
Skolköket och leverantörerna får sedan själva hålla kontakt och göra upp om rutiner, mängder<br />
och tidpunkter för leveranserna. Upphandlingsprocessen kan ta upp till 6 månader från det att<br />
upphandlingen påbörjas till dess att avtal <strong>är</strong> skrivet, vilket beror på att olika kommuner och<br />
skolor har olika tidpunkter på olika produkter. Skolan kan se till att engagera elever och personal<br />
i arbetet för en mer hållbar utveckling i större utsträckning än idag. En omställning av skol<strong>mat</strong>en<br />
för en mer hållbar <strong>mat</strong>produktion och konsumtion <strong>är</strong> också i linje med l<strong>är</strong>oplanen för den<br />
obligatoriska skolan och frivilliga skolformerna:<br />
”Genom ett miljöperspektiv får de möjligheter både att ta ansvar för den miljö de själva direkt<br />
kan påverka och att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och globala<br />
miljöfrågor. Undervisningen skall belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva kan<br />
anpassas för att skapa hållbar utveckling.”<br />
”Miljöperspektiv i undervisningen skall ge eleverna insikter så att de dels själva kan medverka<br />
till att hindra skadlig miljöpåverkan, dels skaffa sig ett personligt förhållningssätt till de övergripande<br />
och globala miljöfrågorna. Undervisningen bör belysa hur samhällets funktioner och<br />
vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling.” - Lpo 94<br />
Nationell politik<br />
Sverige har tagit fram en handlingsplan för miljöanpassad upphandling till kommuner och landsting.<br />
Målet <strong>är</strong> att den offentliga sektorn ska påskynda utvecklingen mot en långsiktigt hållbar<br />
konsumtion och produktion av livsmedel. Det ska uppnås genom styrning av myndigheter, engagemang<br />
av politiker och andra beslutsfattare på lokal och regional nivå, utbildning och stöd till<br />
offentliga upphandlare.<br />
Miljöstyrningsrådet har fått uppdraget att genomföra handlingsplanen genom att stödja, informera<br />
och utbilda offentliga och privata upphandlare om miljöanpassad offentlig upphandling.<br />
Miljöstyrningsrådet tar också fram underlag för konsumtionsmål och utv<strong>är</strong>derar hur sociala och<br />
etiska aspekter kan integreras i upphandlingskriterierna. Sveriges kommuner och landsting (SKL)<br />
erbjuder också stöd, utbildningar och infor<strong>mat</strong>ion inom etisk och miljöanpassad upphandling.<br />
Riksdagen har tagit fram 16 nationella miljökvalitetsmål som ska ligga till grund för Sveriges<br />
miljöarbete nationellt men också internationellt. Miljömålen som påverkar livsmedel <strong>är</strong>:<br />
•Begränsad kli<strong>mat</strong>påverkan •Giftfri miljö •Ett rikt odlingslandskap •Ett rikt växt- och djurliv<br />
•Ingen övergödning •Bara naturlig försurning •Grundvatten av god kvalitet<br />
•Myllrande våtmarker •Hav i balans samt levande kust och sk<strong>är</strong>gård<br />
Sedan tidigare finns målet att den certifierade ekologiska odlingen i Sverige ska vara minst<br />
20 procent av landets jordbruksmark och att 25 procent av de livsmedelsprodukter som<br />
konsumeras ska vara ekologiskt certifierade vid utgången av 2010.<br />
Visste du att om vi halverar svinnet från all<br />
<strong>mat</strong> som slängs vore det samma sak som att<br />
ställa av alla bilar som finns på jorden.<br />
Källa: Kli<strong>mat</strong>smart Matguide,<br />
Framtidsjorden
Internationell politik<br />
EU<br />
Lagstiftningen inom EU har samordnats för att underlätta handel mellan medlemsländerna. Att ställa<br />
krav på n<strong>är</strong>producerat om ett inköp överstiger en viss summa, ett så kallat tröskelv<strong>är</strong>de, går emot EU:s<br />
direktiv, eftersom det stänger ute andra länder. I praktiken inneb<strong>är</strong> det att inga leverantörer från ett visst<br />
land får gynnas eller diskrimineras för att alla ska få samma möjlighet att sälja. Det <strong>är</strong> också EU:s direktiv<br />
som ligger till grund för lagen om offentlig upphandling.<br />
Agenda 21<br />
På kli<strong>mat</strong>konferensen i Rio de janeiro 1992, antogs FN:s globala handlingsprogram för miljö och utveckling,<br />
Agenda 21. Det innehåller långsiktiga mål och riktlinjer för att uppnå en hållbar utveckling genom<br />
att utrota fattigdom och få bort de hot som finns mot miljön. V<strong>är</strong>ldens regeringar, kommuner och andra<br />
viktiga samhällsaktörer <strong>är</strong> de som har ansvaret att se till målen nås.<br />
Millenniemålen<br />
2000 antog Sverige FN:s millenniedeklaration, som utgörs av åtta mål för att bekämpa<br />
fattigdomen i v<strong>är</strong>lden fram till 2015. De millenniemål som handlar om livsmedel och en etisk produktion<br />
av livsmedel <strong>är</strong>:<br />
Millenniemål 1-Utrota extrem fattigdom och hunger- Mellan 1990 och 2015 ska antalet människor som<br />
lever på under en dollar per dag och människor som lider av hunger halveras. Varje dag dör omkring 25<br />
000 barn runtom i v<strong>är</strong>lden på grund av svält eller svälrelaterade problem.<br />
Millenniemål 7- Säkra en hållbar utveckling- Enligt millenniemål 7 ska arbetet med hållbar utveckling ha<br />
integrerats i länders politik, och det ohållbara utnyttjande av naturresurser ska minskas fram till 2015.<br />
Andelen människor som har tillgång till rent dricksvatten ska också öka. Alla länder måste också hantera<br />
kommande kli<strong>mat</strong>förändringar genom attminska sina växthusgasutsläpp, s<strong>är</strong>kilt de<br />
industrialiserade länderna som måste minska sina utsläpp med 40 procent till år 2020.<br />
”Det övergripande målet för det miljöpolitiska<br />
arbetet i Sverige <strong>är</strong> att nästa generation ska kunna ta<br />
över ett samhälle d<strong>är</strong> de stora miljöproblemen <strong>är</strong> lösta,<br />
utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför<br />
Sveriges gränser.”<br />
Källa: Regeringen. ”Regeringens arbete för<br />
hållbar <strong>mat</strong>”.<br />
Vill du veta mer?<br />
• Skol<strong>mat</strong>ens vänner. Verktygslådan. Upphandling av livsmedel- http://www.skol<strong>mat</strong>ensvanner.se/verktygslada_3.php<br />
• CSR-kompassen. Infor<strong>mat</strong>ion och stöd för att ställa sociala krav i offentlig upphandling- http://offentlig.csr-kompassen.se/<br />
•Grunderna i offentlig upphandling- http://upphandlingsstöd.se/grunderna-i-offentlig-upphandling
Hur kan vi bidra till en mer hållbar<br />
<strong>mat</strong>produktion och konsumtion?<br />
Om vi vill bidra till en mer hållbar <strong>mat</strong>produktion och konsumtion kan vi börja med att<br />
se över vår egen livsmedelskonsumtion.Vi kan sedan använda oss av all den kunskap som<br />
finns om kli<strong>mat</strong>smart, etisk och <strong>hälsosam</strong> <strong>mat</strong>. Det finns redan en hel del infor<strong>mat</strong>ion som<br />
tagits fram av Naturskyddsföreningen, Miljöstyrningsrådet, Livsmedelsverket, Sveriges<br />
Folkhälsoinstitut, V<strong>är</strong>ldsnaturfonden, Naturvårdsverket m.fl.<br />
Personal och beslutsfattare på skolor och kommuner har också ansvaret att öka sin kunskap<br />
om vilka krav som kan och bör ställas vid inköp av livsmedel. Infor<strong>mat</strong>ion och utbildningar<br />
finns redan tillgängligt för alla. Ju fler som <strong>är</strong> med och jobbar mot samma mål desto lättare<br />
kommer övergången att bli mot ett mer hållbart samhälle och utveckling. Några exempel på<br />
saker vi kan arbeta för redan idag <strong>är</strong>:<br />
Fairtrade City<br />
Fairtrade City <strong>är</strong> en diplomering som tilldelas kommuner som engagerar sig för och<br />
lever upp till kriterier om ökade inköp av etiska produkter och infor<strong>mat</strong>ionspridning om<br />
etisk konsumtion i butiker och på arbetsplatser. Det första initiativet till en Fairtrade City<br />
diplomering togs 1999 av ideella krafter inom biståndsorganisationen Oxfam i Storbritannien.<br />
Malmö var den första kommunen som fick en Fairtrade City diplomeringen i Sverige<br />
2006. Idag finns det 41 Fairtrade City-diplomerade kommuner i Sverige och ytterligare 13<br />
kommuner undersöker möjligheten eller arbetar för att få en Fairtrade City-diplomering.<br />
Fairtrade Sverige har också en rad verktyg, utbildningar, kampanjer, tävlingar, föreläsnings-<br />
och infor<strong>mat</strong>ions<strong>mat</strong>erial för alla som vill bidra.<br />
KRAV<br />
KRAV har en hel del utbildningar inom olika livsmedelsrelaterade teman som till<br />
exempel Mat & kli<strong>mat</strong> och en Ekologisk grundkurs som vänder sig till beslutsfattare, inköpare,<br />
kostchefer och storkökspersonal inom kommuner och landsting.<br />
Kli<strong>mat</strong>kommunerna.se<br />
Kli<strong>mat</strong>kommunerna <strong>är</strong> en förening för kommuner, landsting och regioner som jobbar med<br />
lokalt kli<strong>mat</strong>arbete. Kli<strong>mat</strong>kommunernas syfte <strong>är</strong> att minska utsläppen av växthusgaser i<br />
Sverige. Föreningen ska stödja kommuner som vill arbeta med kli<strong>mat</strong>frågan samt vara en pådrivande<br />
aktör för det nationella kli<strong>mat</strong>arbetet genom att lyfta fram vilka möjligheter, hinder<br />
och drivkrafter som har betydelse för arbetets resultat. De försöker också st<strong>är</strong>ka sitt internationella<br />
samarbete med liknande nätverk i andra länder.<br />
Visste du att: Kött – nöt, lamm, gris och<br />
kyckling – <strong>är</strong> det livsmedel som påverkar miljön<br />
mest. I Sverige äter vi i snitt cirka 65 kilo kött<br />
per person och år, vilket <strong>är</strong> drygt tio kilo mer<br />
än för tio år sedan. Att äta mindre kött, och att<br />
välja det du äter med omsorg, <strong>är</strong> d<strong>är</strong>för det<br />
smartaste miljöval du kan göra. Ur hälsosynpunkt<br />
finns det heller inga skäl att äta så mycket<br />
kött som vi gör i dag.<br />
Källa Livsmedelsverket “Miljösmarta <strong>mat</strong>val”
Skola för hållbar utveckling<br />
Skola för hållbar utveckling <strong>är</strong> en utm<strong>är</strong>kelse som alla skolformer inom det offentliga<br />
skolväsendet kan söka. För att få en utm<strong>är</strong>kelse måste man uppfylla ett antal kriterier och<br />
n<strong>är</strong> man väl får en utm<strong>är</strong>kelse varar den i tre år. Skolan får då ett diplom och rätt använda<br />
utm<strong>är</strong>kelsens logotyp. Ansökan görs hos Skolverket.<br />
V<strong>är</strong>ldsnaturfondens handlingsplan för skolans ekologiska fotavtryck<br />
WWF har tagit fram ett exempel på handlingsplan som personal och beslutsfattare kan<br />
ha som underlag i miljöarbetet på skolan. Som ett komplement till handlingsplanen har<br />
de också tagit fram en kalkylator som räknar ut den individuella eller skolans miljöbelastning,<br />
det så kallade ekologiska fotavtrycket.<br />
Köttfria dagar<br />
Köttfri Måndag eller Meatless Monday <strong>är</strong> en kampanj som pågår just nu med syftet att<br />
bekämpa cancer, hj<strong>är</strong>t- och k<strong>är</strong>lsjukdomar och typ-2 diabetes genom att införa en köttfri<br />
dag i veckan och sedan stegvis minska köttätandet i v<strong>är</strong>lden. Genom kampanjen vill man<br />
uppm<strong>är</strong>ksamma och informera om de problem som dagens ohållbara köttkonsumtion<br />
leder till.<br />
Kli<strong>mat</strong>kontot.se<br />
Allt vi själva kan göra för att minska vår egen kli<strong>mat</strong>- och miljöpåverkan <strong>är</strong> ett steg i rätt<br />
riktning. Men några små ändringar i våra vanor kan vi göra en hel del. Vet man inte hur<br />
stor kli<strong>mat</strong>påverkan man egentligen har <strong>är</strong> kli<strong>mat</strong>kontot ett bra tips. På Kli<strong>mat</strong>kontot kan<br />
man testa sin individuella kli<strong>mat</strong>påverkan och få tips på hur man kan minska den. De kategorier<br />
som finns <strong>är</strong> bland annat bostad, resor och <strong>mat</strong>.<br />
Kampanj för kli<strong>mat</strong>rättvisa<br />
Tillsammans med många andra föreningar och folkhögskolor driver <strong>Latinamerikagrupperna</strong><br />
en kampanj för kli<strong>mat</strong>rättvisa. Läs mer på latinamerikagrupperna.se och<br />
globalrattvisa.nu<br />
Tillsammans gör vi skillnad!<br />
Vill du veta mer?<br />
•Kli<strong>mat</strong>kommunerna. Utbildnings<strong>mat</strong>erial och projekt till skolorna- www.kli<strong>mat</strong>kommunerna.se/?page=page440c6b6b87f6f<br />
•Fairtrade. Gör skillnad på din ort- www.fairtrade.se/cldoc/980.htm<br />
•Köttfri måndag www.kottfrimandag.se<br />
•WWF:s handlingsplan för att minska skolans ekologiska fotavtryck- http://www.wwf.se/source.php?id=1180418<br />
•WWF:s kalkylator och infor<strong>mat</strong>ion om ekologiskt fotavtryck- http://www.wwf.se/vrt-arbete/ekologiska-fotavtryck/1127697-ekologiska-fotavtryck<br />
•Min Planet. Kli<strong>mat</strong>smartkalkylatorn- http://www.minplanet.se/index.php?option=com_pixcalc&view=pixcalc&Itemid=100000013<br />
•Kli<strong>mat</strong>kontot- www.kli<strong>mat</strong>kontot.se/<br />
•Kampanjen Global Rättvisa Nu!- www.globalrattvisa.nu
Argument för bättre miljö och hållbar utveckling<br />
Skolor<br />
Enligt skollagen så ska verksamhet utformas i överensstämmelse med grundläggande<br />
demokratiska v<strong>är</strong>deringar och att var och en som verkar inom skolan skall främja aktningen för varje<br />
människas egenv<strong>är</strong>de och respekt för vår gemensamma miljö<br />
I den nya l<strong>är</strong>oplanen för den obligatoriska skolan och frivilliga skolformerna så föreslår regeringen<br />
att det ska ingå i skolans uppdrag att:<br />
”Genom ett miljöperspektiv får de (eleverna) möjligheter både att ta ansvar för den miljö de<br />
själva direkt kan påverka och att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och<br />
globala miljöfrågor. Undervisningen skall belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva<br />
kan anpassas för att skapa hållbar utveckling.”<br />
En ytterligare formulering lyder:<br />
”Miljöperspektiv i undervisningen skall ge eleverna insikter så att de dels själva kan medverka<br />
till att hindra skadlig miljöpåverkan, dels skaffa sig ett personligt förhållningssätt till de övergripande<br />
och globala miljöfrågorna. Undervisningen bör belysa hur samhällets funktioner och vårt<br />
sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling.”<br />
I styrdokumenten för grund och gymnasieskolan finns det skrivningar d<strong>är</strong> man pekar på vikten av<br />
kunskap om miljö. Skollagen säger till exempel att vi ska främja respekt för de mänskliga rättigheterna,<br />
hälsa och en social, ekonomisk och ekologiskt hållbar utveckling. I l<strong>är</strong>oplanen ( Lpo 94) lyfts<br />
miljöperspektivet fram som ett av fyra övergripande perspektiv.<br />
Högskolelagen. Kap 1:<br />
” högskolorna skall i sin verksamhet främja en hållbar utveckling som inneb<strong>är</strong> att nuvarande och<br />
kommande generationer tillförsäkras en <strong>hälsosam</strong> och god miljö, ekomiskt och social välf<strong>är</strong>d och<br />
rättvisa”.<br />
Kommuner<br />
Mallar för brev<br />
medborgarförslag,<br />
insändare, m.m<br />
Regeringen har tagit fram en handlingsplan för en mer miljöanpassad upphandling som alla kommuner<br />
och landsting ska använda sig av. Detta för att de ska påskynda utvecklingen mot en långsiktigt<br />
hållbar konsumtion och produktion av livsmedel. Kommuner och landsting kan även ställa mer<br />
etiska krav på de livsmedel som köps in. Till sin hjälp har de Miljöstyrningsrådets stöd, infor<strong>mat</strong>ion,<br />
verktyg och utbildningar.
Tio enkla tips för att minska kli<strong>mat</strong>påverkan i skolan<br />
1<br />
3<br />
2<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
8<br />
9<br />
10<br />
BÖRJA PÅVERKA REDAN IDAG-<br />
gör en enkel handlingsplan<br />
Låt eleverna vara med och påverka <strong>mat</strong>inköpen på skolorna. Detta leder till att mindre <strong>mat</strong><br />
slängs. I en rapport från Livsmedelsverket beräknas <strong>mat</strong>svinnet i Sveriges skolor kosta mellan 100-300<br />
miljoner kronor årligen.<br />
Inför dagliga vegetariska alternativ och fler köttfria dagar på skolan<br />
Anpassa <strong>mat</strong>inköpen efter den svenska säsongen som att äta isbergssallad, moroter och rabarber på<br />
våren och broccoli, grönkål och äpplen på hösten. Naturskyddföreningen har en lista på<br />
säsongens godsaker som du kan använda dig av n<strong>är</strong> du planerar dina eller skolans inköp:<br />
http://www.naturskyddsforeningen.se/gron-guide/ata/frukt-och-gront/<br />
Servera f<strong>är</strong>sk <strong>mat</strong> istället för fryst <strong>mat</strong>.<br />
Köp in n<strong>är</strong>odlad <strong>mat</strong> från lokala producenter istället för importerat<br />
Servera kranvatten istället för läsk och flaskvatten<br />
Köp in miljöcertifierad fisk som KRAV eller MSC. Köp överhuvudtaget in mer ekologisk och rättvisem<strong>är</strong>kt<br />
<strong>mat</strong> som både v<strong>är</strong>nar om miljön och garanterar att <strong>mat</strong>en producerats med respekt för de<br />
mänskliga rättigheterna.<br />
Använd till exempel rapsolja istället för produkter som innehåller palmolja<br />
Undvik skräp<strong>mat</strong>, godis och tomma kalorier. Servera istället vatten, frukt, grön <strong>hälsosam</strong> <strong>mat</strong> och<br />
fika.<br />
Ansök om Skolverkets utm<strong>är</strong>kelse Skola för hållbar utveckling och sätt igång och engagera elever och<br />
personal i skolans arbete för en mer hållbar utveckling.<br />
Att påverka sin skolas eller kommuns <strong>mat</strong>inköp kan tyckas svårt, men h<strong>är</strong> följer nu<br />
konkreta exempel på handlingsplan, checklista för möten med inköpsansvariga, brev,<br />
förslag, faktablad, mediatips. Alla <strong>är</strong> vi en del av problemet och lösningen på kli<strong>mat</strong>hotet. Alla kommuner<br />
måste göra kli<strong>mat</strong>politik.<br />
Vi kan tillsammans se till att arbetet kommer igång.<br />
Så h<strong>är</strong> enkelt kan det vara:<br />
1. Bilda en liten arbetsgrupp<br />
2. Skriv ner vad ni på skolan äter en vecka<br />
3. Prata med kökschefen och skolledningen och fråga hur de tänker kring <strong>mat</strong>, hälsa och kli<strong>mat</strong>smart <strong>mat</strong><br />
(ha med ett faktablad)<br />
4. Skicka skolledningen ett konkret förslag och be om svar inom rimlig tid<br />
5. Skicka samtidigt en insändare till de lokala tidningarna<br />
6. Följ upp förslaget med ett möte. Kanske har ni redan nu lyckats påverka en del!<br />
7. Kontakta inköpsansvarig på kommunen och fråga hur de tänker kring <strong>mat</strong>, hälsa och kli<strong>mat</strong>smart <strong>mat</strong> (ha<br />
med ett faktablad)<br />
8. Skicka ett konkret Medborgarförslag till kommunfullmäktige (g<strong>är</strong>na med kopia till alla partierna i kommunen)<br />
och be om svar inom rimlig tid. Ni kan även be de lokala partierna att motionera utifrån ert Medborgarförslag.<br />
9. Skicka samtidigt en insändare till de lokala tidningarna<br />
10. Följ upp Medborgarförslaget med ett möte med kommunchefen. Kanske lyckas ni påverka inköpen på<br />
skolor i hela kommunen!
Möte med skol- och kommunledning<br />
Det kan kännas nervöst att sätta sig i ett möte med beslutsfattare. A och O för ett lyckat möte <strong>är</strong> att:<br />
- bestämma syftet med mötet och i förväg göra upp en dagordning<br />
- förbereda sig med en presentation (kunskap och argument) samt vilka frågor som ska ställas<br />
- tydligt kommunicera var, n<strong>är</strong> och hur länge mötet ska pågå och förankra dagordningen<br />
Förslag på frågebatteri till skol- och kommunledning<br />
- Vi har räknat på hur mycket koldioxidutsläpp skolan gör varje vecka. Skulle vi ta bort kött en dag i<br />
veckan, skulle vi minska utsläppen med så h<strong>är</strong> mycket på ett år. (h<strong>är</strong> fyller ni i det ni har kommit fram<br />
till med hjälp av WWF:s skolkalkylator)<br />
-Har ni tänkt införa dagliga vegetariska alternativ eller minst en köttfridag i veckan?<br />
-Har ni funderat på att väga svinnet i skolor, för att minska svinnet?<br />
- Har ni några riktlinjer för inköp av miljöanpassade och etiska livsmedel?<br />
Om ja -har ni en handlingsplan med mål för att öka inköpen av miljöanpassade och etiska livsmedel?<br />
- Hur stor andel miljöanpassade och etiska livsmedel köper ni in idag?<br />
Om nej -Varför har ni inte infört riktlinjer för upphandling av miljöanpassad och etisk <strong>mat</strong>?<br />
- Känner ni till vilka regler som gäller för upphandling av miljöanpassad och etisk <strong>mat</strong>?<br />
-Känner ni till att regeringen har tagit fram en handlingsplan för en mer miljöanpassad upphandling<br />
som alla kommuner och landsting ska använda sig av för att öka upphandlingen av miljöanpassad<br />
<strong>mat</strong>?<br />
- Känner ni till att Miljöstyrningsrådet kan ge stöd, infor<strong>mat</strong>ion och utbildning i<br />
miljöanpassad och etisk upphandling?<br />
- Har ni anpassat era riktlinjer efter regeringens mål om att 25 procent av <strong>mat</strong>en som köps in ska vara<br />
ekologisk?<br />
- Hur förhåller ni er detta mål och har ni tänkt att arbeta i fortsättningen för att uppfylla detta mål?<br />
Experiment att genomföra på skolorna<br />
Ekologiskt fotavtryck – så h<strong>är</strong> gör du - http://ecoguru.panda.org/#/calculator/questions<br />
Kalkylator för skolan-http://skola.kli<strong>mat</strong>smartcommunity.net/?page=1&cat=2<br />
http://www.wwf.se/vrt-arbete/ekologiska-fotavtryck/s-berknar-man-ekologiskafotavtryck/1157938-ekologiska-fotavtryck-s-berknar-man-ekologiska-fotavtryck<br />
Matsvinn-http://www.kli<strong>mat</strong>smart.se/?page=videos&search=skolor&id=1554
Exempel på brev till skolledningen<br />
H<strong>är</strong> följer ett exempel på brev till skolledningen. Du/ni kan använda det som mall. Ändra i det så att det passar<br />
er skola. Börja helst med att göra en liten utredning som klargör vad skolan redan idag gör för att minska<br />
sina utsläpp.<br />
Mer kli<strong>mat</strong>smart, etisk och <strong>hälsosam</strong> <strong>mat</strong> i skolan!<br />
Hej rektor!<br />
Nu har vi l<strong>är</strong>t oss en del nytt som vi tror att skolan kan dra nytta av!<br />
Maten vi äter i skolan påverkar inte bara kli<strong>mat</strong>et och vår hälsa utan också människors arbets- och levnadsförhållanden.<br />
Det finns idag över 25 miljoner kli<strong>mat</strong>flyktingar, mer än 900 miljoner människor hungrar och<br />
mer än 800 miljoner saknar tillgång till rent dricksvatten. Detta samtidigt som allt fler människor i Sverige<br />
drabbas av kostrelaterade sjukdomar som cancer, hj<strong>är</strong>t- och k<strong>är</strong>lsjukdomar, typ-2 diabetes.<br />
Maten står för mellan 20-25 procent av vår kli<strong>mat</strong>påverkan. Såväl l<strong>är</strong>oplanen och regeringens handlingsplan<br />
för miljöanpassad upphandling som andra nationella och internationella åtaganden lägger grunden och<br />
målen för arbetet med en hållbar utveckling.<br />
Vi vill att vår skola minskar sin kli<strong>mat</strong>påverkan genom att köpa mer kli<strong>mat</strong>smart och etisk <strong>mat</strong>. Vi har nu l<strong>är</strong>t<br />
oss en del som ligger i linje med l<strong>är</strong>oplanen:”Miljöperspektiv i undervisningen skall ge eleverna insikter så<br />
att de dels själva kan medverka till att hindra skadlig miljöpåverkan, dels skaffa sig ett personligt förhållningssätt<br />
till de övergripande och globala miljöfrågorna. Undervisningen bör belysa hur samhällets funktioner<br />
och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling.”<br />
Nu tycker vi att det <strong>är</strong> högt tid för oss på skolan att kli<strong>mat</strong>anpassa våra inköp. Vi vill bidra till vad som står i<br />
l<strong>är</strong>oplanen: ”Genom ett miljöperspektiv får de möjligheter både att ta ansvar för den miljö de själva direkt<br />
kan påverka och att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och globala miljöfrågor.”<br />
Genom att exempelvis köpa in mer rättivsem<strong>är</strong>kta produkter kan skolan också bidra till bättre arbets- och<br />
levnadsförhållanden för människorna som försörjer sig på jordbruk i utvecklingsländerna. Vilket också<br />
skapar möjligheter att utveckla mer hållbara jordbruksmetoder.<br />
Vi <strong>är</strong> flera som vill att vår skola ska påbörja arbetet och omställningen för en mer hållbar <strong>mat</strong>produktion<br />
och konsumtion. Skolan kan dessutom spara en hel del pengar att tänka mer klimartsmart. Vi föreslår d<strong>är</strong>för:<br />
•Att skolan utarbetar en miljöanpassad och etisk upphandlingspolicy<br />
•Att skolan inför dagliga vegetariska <strong>mat</strong>alternativ<br />
•Att skolan inför inför minst en köttfri dag i veckan<br />
•Att skolan köper in mer n<strong>är</strong>odlade och säsongsanpassade frukter och grönsaker<br />
•Att skolan köper in mer ekologiska livsmedel<br />
•Att skolan köper in KRAV eller MSC- m<strong>är</strong>kt fisk för ett mer hållbart fiske<br />
•Att skolan börjar väga <strong>mat</strong>svinnet och slutar kasta <strong>mat</strong><br />
•Att skolan ökar inköpen av Fairtrade m<strong>är</strong>kta livsmedel<br />
•Att skolan följer Livsmedelsverkets råd om bra <strong>mat</strong> i skolan<br />
•Att skolan sedan ansöker om utm<strong>är</strong>kelsen Skola för hållbar utveckling hos Skolverket<br />
Kanske kan vi få träffa dig och inköpsansvarig för att se vad skolan redan gör och vad vi skulle kunna<br />
förändra!<br />
Vänligen!<br />
NN
Medborgarförslag/Motion<br />
H<strong>är</strong> följer ett exempel på ett medborgarförslag till kommunen. Du/ni kan använda det som mall.<br />
Ändra i det så att det passar er kommun. Börja helst med att göra en liten utredning som klargör<br />
vad kommunen redan idag gör för att minska sina utsläpp. Det går också att kontakta några av de<br />
lokala partierna och fråga dem om de kan motionera i kommunfullmäktige. De vet ju ofta en hel<br />
del om vad kommunen redan gör och kan hjälpa till att se bristerna. Men kom ihåg att tänka själv<br />
och hela tiden söka mer infor<strong>mat</strong>ion!<br />
Maten står för 20-25 procent av vår kli<strong>mat</strong>påverkan från det att den produceras till dess att<br />
<strong>mat</strong>en hamnar på tallriken. Maten vi köper påverkar inte bara kli<strong>mat</strong>et, miljön och vår hälsa, den<br />
produceras ofta av bönder och lantarbetare som får dåligt betalt och lever under mycket svåra<br />
levnadsförhållanden i utvecklingsländer. Det finns idag över 25 miljoner kli<strong>mat</strong>flyktingar, mer än<br />
900 miljoner människor hungrar och mer än 800 miljoner saknar tillgång till rent dricksvatten.<br />
Detta samtidigt som allt fler människor i västv<strong>är</strong>lden drabbas av kostrelaterade sjukdomar som<br />
cancer, hj<strong>är</strong>t- och k<strong>är</strong>lsjukdomar, typ-2 diabetes, etc.<br />
Vår kommun kan påverka utvecklingen för en mer hållbar <strong>mat</strong>produktion och konsumtion, och<br />
samtidigt förändra situationen för ett stort antal människor runtom i v<strong>är</strong>lden genom att välja mer<br />
kli<strong>mat</strong>smart och etisk <strong>mat</strong>. Detta kan också bidra till att uppnå flera av Sveriges miljömål såsom<br />
•begränsad kli<strong>mat</strong>påverkan, •en giftfri miljö,• ett rikt växt- och djurliv, •minskad<br />
övergödning, • grundvatten av god kvalitet, •hav i balans samt en levande kust och<br />
sk<strong>är</strong>gård.<br />
Regeringen har sedan länge tagit fram en handlingsplan som kommuner och landsting kan<br />
använda sig av. I den står det bland annat att offentliga upphandlare ska ställa mer miljömässiga<br />
och etiska krav på de livsmedel som köps in. Till alla offentliga upphandlares hjälp finns dessutom<br />
Miljöstyrningsrådets och Sveriges Kommuner och Landstings stöd, infor<strong>mat</strong>ion, verktyg och<br />
utbildningar.<br />
Arbetet har redan påbörjats på flera håll i landet. Malmö kommun har till exempel integrerat<br />
miljömässiga, etiska och sociala principer i sin upphandlingpolicy. Den har också ett miljöprogram<br />
som <strong>är</strong> utgångspunkten för kommunens kli<strong>mat</strong> och miljöarbete, och var först i Sverige att få en<br />
Fairtrade City-diplomering (2006).<br />
Vår kommun har kommit en bit på vägen men borde nu intensifiera sitt kli<strong>mat</strong>- och miljöarbete.<br />
Vi måste påbörja en genomgripande omställning för ett mer hållbart samhälle och utveckling.<br />
Det <strong>är</strong> helt nödvändigt och kommer att löna sig nu och på längre sikt! Jag/Vi föreslår d<strong>är</strong>för:<br />
•Att kommunen utarbetar en miljöanpassad och etisk upphandlingspolicy<br />
•Att kommunen påbörjar arbetet för en Fairtrade City diplomering<br />
•Att kommunen inför dagliga vegetariska <strong>mat</strong>alternativ<br />
•Att kommunen inför inför minst en köttfri dag i veckan<br />
•Att kommunen köper in mer n<strong>är</strong>odlade och säsongsanpassade frukter och grönsaker<br />
•Att kommunen köper in mer ekologiska livsmedel<br />
•Att kommunen köper in KRAV eller MSC- m<strong>är</strong>kt fisk för ett mer hållbart fiske<br />
•Att kommunen börjar väga <strong>mat</strong>svinnet på skolor och arbetsplatser och minska svinnet<br />
•Att Miljöstyrningsrådets kriterier ska användas n<strong>är</strong> kommunen köper in livsmedel<br />
............................................................<br />
Ort och datum<br />
...........................................................<br />
Nanm och underskrift
Kom igång<br />
och skriv en<br />
insändare!<br />
Kontakta media eller skriv en insändare!<br />
Har du/ni börjat påverka skolan eller kommunen? Det kan mycket väl vara en intressant nyhet för lokalpressen.<br />
Ring de lokala medierna och berätta vad ni gör, och fråga om de inte vill<br />
komma ut och göra en intervju med er!<br />
Har du något annat du vill nå ut med? Ett sätt <strong>är</strong> att skriva insändare. Det kan bli en rolig och spännande<br />
process för att nå ut till flera och påverka genom att sprida sina åsikter. En insändare läses<br />
av många fler människor än en debattartikel!<br />
Har du blivit inspirerad av något s<strong>är</strong>skilt som du skulle vilja nå ut med till andra. Kanske har sett<br />
en spännande film om skövling av regnskog i Amazonas eller läst en artikel om hur kli<strong>mat</strong>förändringar<br />
påverkar glaci<strong>är</strong>smältningen i Anderna. Skulle det vara kul att få en insändare publicerad? Använd dig av<br />
det bakgrundsfakta du fått inspiration från och skriv en kort insändare.<br />
1. Skriv kort och koncist, 1000 tecken (en fj<strong>är</strong>dedels till en tredjedels sida) <strong>är</strong> en bra riktlinje. Man hinner<br />
säga en sak bra. Fundera över att dela upp i flera insändare om du vill säga flera saker.<br />
2. <strong>Vad</strong> <strong>är</strong> syftet? Folkbildning? Påverkan? Skriv dock inte läsaren på näsan. Låt läsaren själv vara smart<br />
och dra slutsatsen. Om du vänder dig till en nationell politiker, nämn för- och efternamn, då politiker har<br />
mediasök på sina namn.<br />
3. En insändare får g<strong>är</strong>na vara personlig i tonen. Är skribenten upprörd eller glad över något så kan det<br />
lysa igenom i ordvalet och tonen. Samtidigt vill skribenten nå så många läsare som möjligt och då kan<br />
man inte använda ett alltför grovt eller slarvigt språk. Om man verkligen vill påverka andra <strong>är</strong> det bra med<br />
sakskäl. Var saklig. Humor! Kolla fakta (i synnerhet siffror och namn). Var rädd om trov<strong>är</strong>digheten.<br />
4. Media gillar: Kopplingar till det dagsaktuella, liten mot stor, avslöjanden, n<strong>är</strong>hetsprincipen (kopplingar<br />
till orten), det oväntade, jämförelser (g<strong>är</strong>na i siffror), konfrontation, brott och straff, löftesbrott och svek,<br />
det upprörande, det fyndiga, det trendiga, det spektakul<strong>är</strong>a, kändisar, framgångssagan. Alltså kan man<br />
vinkla text och rubrik på något av ovan.<br />
5. Läs och låna! Återanvänd g<strong>är</strong>na nyhets- och debattartiklar som du läser. Ordet <strong>är</strong> fritt och vissa åsikter<br />
förtjänar att spridas igen. Välj ut ett stycke, bearbeta, argumentera och vips så <strong>är</strong> det klart på tio minuter.<br />
6. Sätt en rubrik som lockar (se under nummer 4 ovan)– men räkna inte med att få behålla den. Syftet<br />
med en bra rubrik <strong>är</strong> att fånga insändarredaktörens och läsarnas intresse (inte skriva på näsan).<br />
7. Skriv lättläst – korta meningar! Undvik förkortningar och svåra ord.<br />
8. Låt någon läsa texten och föreslå ändringar. Alla våra<br />
texter blir bättre av kritisk granskning.<br />
9. Använd g<strong>är</strong>na insändare som ett sätt att arbeta med omv<strong>är</strong>ldsanalys i<br />
arbetsgruppen/ klassen. En eller flera personer <strong>är</strong> ansvarig/a att<br />
förbereda en insändare inför varje möte. Insändaren diskuteras,<br />
revideras och kan sen skickas i arbetsgruppens<br />
eller klassens namn.<br />
10. Avsändaren. Skriv under med exempelvis ”NN,<br />
klass, skola” Kom ihåg att lägga till din boendeort (flera<br />
redaktioner skriver alltid ut boendeorten) och skicka med<br />
telefon-nummer (då en del redaktion vill ha möjlighet att<br />
kontakta dig).<br />
Några exempel på insändare:<br />
http://gd.se/insandare/1.2745948-infor-en-vegetarisk-dag-i-skolan<br />
http://latinamerikagrupperna.se/insandare-agera-nu-reinfeldt-kli<strong>mat</strong>et-vantar-inte<br />
Vill du fördjupa dig mer i hur man skriver insändare:<br />
Om insändare- http://www.mediekompass.se/iskolan/lektionstips/lektionstipstemp/57-demokrati/349-skriv-insaendare-och-debattartiklar-<br />
PDF om åsiktstexter( del B)- http://www.mediekompass.se/iskolan/larar<strong>mat</strong>erial/varalaerar<strong>mat</strong>erial/1167-tidningens-texter<br />
INSÄNDARE<br />
I skol<strong>mat</strong>skön h<strong>är</strong>omdagen hörde jag hur två elever diskuterade<br />
ivrigt om kli<strong>mat</strong>förändringar. En av dem menade<br />
med kritisk röst: ”Det h<strong>är</strong> med kli<strong>mat</strong>förändringar <strong>är</strong> bara<br />
en bluff, tror jag, och om det skulle vara sant så skulle det ju<br />
bara inneb<strong>är</strong>a varmare somrar för oss och att vi slipper fler<br />
kalla vintrar.” Faktum <strong>är</strong> att kli<strong>mat</strong>förändringarna redan idag<br />
påverkar människors levnadsförhållanden runt om i v<strong>är</strong>lden<br />
med smältande glaci<strong>är</strong>er och naturkatastrofer som leder<br />
till alltfler kli<strong>mat</strong>flyktingar. En fj<strong>är</strong>dedel av en vanlig familjs<br />
kli<strong>mat</strong>påverkan kommer från <strong>mat</strong>en. Om alla svenskar skulle<br />
byta ut kött mot grönsaker en dag i veckan så skulle det spara<br />
koldioxidutsläpp motsvarande 1 års utsläpp från sammanlagt<br />
233 000 bilar. Att betänka detta nästa gång man står i skol<strong>mat</strong>skön<br />
skulle inneb<strong>är</strong>a ett steg i rätt riktning.<br />
Kort insändare om<br />
kli<strong>mat</strong>smart <strong>mat</strong> i skolan
Faktablad - Kli<strong>mat</strong>smart, etisk<br />
och <strong>hälsosam</strong> <strong>mat</strong><br />
Vi står inför en rad olika utmaningar idag. En del av problemen <strong>är</strong> skogsskövling (för boskapsuppfödning,<br />
exploatering av träd och odling av palmolja, soja och biobränslen etc), vårt jordbruk som<br />
bidrar till förorening och övergödning av vattendrag, dåliga löner och levnadsförhållanden för människorna<br />
som producerar en del av våra livsmedel i utvecklingsländer. Det finns redan idag 25 miljoner<br />
kli<strong>mat</strong>flyktingar, 800 miljoner människor saknar rent dricksvatten och mer än 900 miljoner människor <strong>är</strong><br />
undern<strong>är</strong>da. Det flesta av problemen går att förebygga eller motverka om vi väljer att tänka i mer<br />
hållbara <strong>mat</strong>vanor. Det <strong>är</strong> h<strong>är</strong> kli<strong>mat</strong>smart, etisk och <strong>hälsosam</strong> <strong>mat</strong> kommer in i bilden.<br />
Mellan 20 och 25 procent av v<strong>är</strong>ldens utsläpp av växthusgaser beror på <strong>mat</strong>en. Det betyder att vi kan<br />
göra mycket för kli<strong>mat</strong>et och miljön bara genom att ändra våra <strong>mat</strong>vanor men också genom att skolor<br />
och kommuner köper in <strong>mat</strong> som bidrar till en mer hållbar livsmedelsproduktion. En av de största<br />
bidragande faktorerna till vår ökande kli<strong>mat</strong>påverkan <strong>är</strong> den växande köttkonsumtionen. Sedan 1990talet<br />
har köttkonsumtionen i Sverige ökat med ungef<strong>är</strong> 40 procent enligt Livsmedelsverket. Detta<br />
påverkar inte bara vår hälsa, det bidrar dessutom till att viktig regnskog skövlas för att ge plats åt<br />
boskapsuppfödning och storskaliga sojaodlingar som används i fodret till våra kor, grisar och kycklingar.<br />
Genom att införa ett vegetariskt alternativ varje dag, eller minst en köttfri dag i veckan kan vi<br />
minska vår kli<strong>mat</strong>påverkan rejält. I allt vi gör behöver vi tänka i hållbarhetstermer och i det h<strong>är</strong> faktabladet<br />
finns inspiration, tips och infor<strong>mat</strong>ion om hur vi kan göra det.<br />
<strong>Vad</strong> <strong>är</strong> kli<strong>mat</strong>smart <strong>mat</strong>?<br />
Kli<strong>mat</strong>smart <strong>mat</strong> <strong>är</strong> <strong>mat</strong> som påverkar miljön och kli<strong>mat</strong>et i så liten utsträckning som möjligt och som<br />
tillåter framtida generationer att leva ett liv med de resurser och möjligheter vi har idag. Några exempel<br />
på klimartsmart <strong>mat</strong>:<br />
• Ekologisk <strong>mat</strong>, som har så lite påverkan på miljön som möjligt.<br />
• N<strong>är</strong>odlade livsmedel som frukt och grönt. Miljö- och kli<strong>mat</strong>påverkan beror dels på hur långt <strong>mat</strong>en<br />
transporterats men också mängden energi som gått åt under produktionen, odling,<br />
förädling, nedfrysning, etc.<br />
• Säsongsanpassade grönsaker och frukter istället för långväga transporterade eller växthusodlade som<br />
bidrar till utsläpp av växthusgaser.<br />
• Grova grönsaker som kål och rotfrukter. De <strong>är</strong> oftare frilandsodlade till skillnad mot de grönsaker som<br />
odlas i energikrävande fossildrivna växthus.<br />
• Ät mer varierade vegetariska alternativ och minska köttkonsumtionen. Genom att inför två<br />
köttfria dagar i veckan gör vi en stor insats för en mer hållbar <strong>mat</strong>produktion och konsumtion. Välj vilt,<br />
ekologiskt kött eller beteskött av nöt och lamm som bidrar till att bevara det svenska odlingslandskapet.<br />
• Miljöm<strong>är</strong>kt fisk och skaldjur, så att framtida generationer också får möjligheten att äta fisk. KRAV och<br />
MSC (Marine Stewardship Council) <strong>är</strong> två m<strong>är</strong>kningar man kan välja för ett mer hållbart fiske.
• Minska svinnet. Väg <strong>mat</strong>en som slängs och informera elever, personal eller invånare om svinnets kostnad.<br />
Exempelvis så slänger vi 65 kg fullt ätbar <strong>mat</strong> per person i Sverige varje år. I en rapport från Livsmedelsverket<br />
beräknas <strong>mat</strong>svinnet i Sveriges skolor kostar mellan 100-300 miljoner kronor årligen. Det <strong>är</strong> pengar som kan<br />
användas för att köpa in mer ekologisk <strong>mat</strong>, men svinnet inneb<strong>är</strong> också kli<strong>mat</strong>påverkan helt i onödan.<br />
<strong>Vad</strong> <strong>är</strong> etisk <strong>mat</strong>?<br />
Mer än en miljard av v<strong>är</strong>ldens sex miljarder människor lever på under en dollar om dagen, enligt<br />
V<strong>är</strong>ldsbanken. En dollar <strong>är</strong> långt ifrån tillräckligt för att täcka en människas dagsbehov av <strong>mat</strong>. Orsakerna <strong>är</strong><br />
flera, dels den ojämna fördelningen av resurser, mark men också n<strong>är</strong>ingsrika livsmedel. Många av de människor<br />
som producerar vår <strong>mat</strong> lever under dåliga levnads- och arbetsförhållanden. Det <strong>är</strong> h<strong>är</strong> inköpen av mer<br />
etisk <strong>mat</strong> kan göra en skillnad. Etisk <strong>mat</strong> handlar om att <strong>mat</strong>en ska produceras med respekt för de mänskliga<br />
rättigheterna och ge människor möjligheten att utveckla en mer hållbar livsmedelsproduktion. Exempel på<br />
m<strong>är</strong>kningar med etiska och sociala krav <strong>är</strong> Fairtrade och KRAV.<br />
<strong>Vad</strong> <strong>är</strong> <strong>hälsosam</strong> <strong>mat</strong>?<br />
Hälsosam <strong>mat</strong> <strong>är</strong> i det h<strong>är</strong> fallet n<strong>är</strong>ingsrik <strong>mat</strong>, som ger kroppen den n<strong>är</strong>ing den behöver. Mat utan rester<br />
av bekämpningsmedel från jordbruket och olika tillsatser, socker etc. N<strong>är</strong>ingsrik <strong>mat</strong> <strong>är</strong> A o O för kroppens<br />
olika funktioner. Det <strong>är</strong> också viktigt att sätta sig in mer i vad <strong>mat</strong>en vi äter idag faktiskt innehåller och hur det<br />
påverkar vår hälsa och miljö. Förutom i skol<strong>mat</strong>salen så bör man se över vad som erbjuds i skolkafeterior och<br />
kiosker.<br />
Hur kan skolor och kommuner bidra till en mer hållbar livsmedelsproduktion och konsumtion?<br />
Upphandlingsansvariga, beslutsfattare och personal på skolor och kommuner har en avgörande roll i arbetet<br />
för en mer hållbar <strong>mat</strong>produktion och konsumtion. Genom att utarbeta en miljöpolicy med tydliga mål,<br />
kriterier och indikatorer som alla kan jobba med och utv<strong>är</strong>dera, kan kommunerna påverka utveckligen åt rätt<br />
håll. Skolan har en nyckelroll vad gäller barn och ungdomars <strong>mat</strong>vanor och kan integrera infor<strong>mat</strong>ionen om<br />
<strong>mat</strong>ens påverkan på miljön och kli<strong>mat</strong>et i undervisningen. Kommuner kan i sin tur se till att engagera<br />
invånarna i arbetet och föregå med gott exempel för andra. Bara kreativiteten kan sätta gränser för vad vi kan<br />
åstadkomma tillsammans.<br />
En del exempel på vad skolor och kommuner kan göra redan nu:<br />
• Arbeta för en Fairtrade City-diplomering<br />
• Personal och beslutsfattare kan ta del av de utbildningar och infor<strong>mat</strong>ion som Fairtrade, KRAV och<br />
Miljöstyrningsrådet har att erbjuda om <strong>mat</strong>ens kli<strong>mat</strong> och miljöpåverkan<br />
• Införa dagliga vegetariska <strong>mat</strong>alternativ och minst en köttfri dag i veckan<br />
• Utarbeta en kli<strong>mat</strong>smart och etisk upphandlingspolicy för kommunen<br />
• Köpa in mer n<strong>är</strong>odlade och säsongsanpassade frukter och grönsaker<br />
• Väga <strong>mat</strong>svinnet i skolor för att göra elever och personal mer medvetna om kostnader och kli<strong>mat</strong>påverkan,<br />
spara pengar och samtidigt minska skolans kli<strong>mat</strong> och miljöpåverkan<br />
• Ansöka om utm<strong>är</strong>kelsen Skola för hållbar utveckling hos skolverket<br />
Hjälp och stöd<br />
Till offentliga upphandlare och beslutsfattares hjälp finns Miljöstyrningsrådets infor<strong>mat</strong>ion och verktyg för en<br />
mer miljöanpassad och etisk upphandling. Men även Naturvårdsverket, Naturskyddsföreningen, Skol<strong>mat</strong>ens<br />
vänner, Livsmelsverket, etc har tagit fram en hel del infor<strong>mat</strong>ion om hur vi kan göra våra <strong>mat</strong>vanor och <strong>mat</strong>produktion<br />
mer hållbar för att minska vår miljö och kli<strong>mat</strong>påverkan.
Goda<br />
exempel<br />
Malmö kommun i täten med Fairtrade City diplomering,<br />
miljöprogram och upphandlingspolicy<br />
2006 blev Malmö kommun först i Sverige med att få en Fairtrade City-diplomering. De har<br />
idag ett miljöprogram som <strong>är</strong> utgångspunkten för allt miljöarbetet i kommunen för att uppnå<br />
och upprätthålla ett hållbart samhälle. De har också en hel del andra spännande projekt på<br />
gång inom flera områden vad gäller hållbar utveckling. Malmö kommun har dessutom en upphandlingspolicy<br />
som styr alla de inköp som kommunen gör för att underlätta arbetet med att<br />
ställa mer miljökrav, sociala och etiska krav på <strong>mat</strong>en som köps in.<br />
Inspirerande odlingsprojekt i Seved<br />
I april 2008 startade det treåriga odlingsprojektet ”Barn i stan” på bostadsområdet Seved i<br />
Malmö. Projektet drivs av föreningen Hidde IyoDhaqan med bidrag från bland annat Allmänna<br />
arvsfonden. Syftet med projektet <strong>är</strong> att bygga broar genom möten och förståelse över generationsgränser<br />
och mellan olika kulturer. Projektet har hittills resulterat i utbyte av kunskaper,<br />
recept och historier genom odling. Barn, äldre och alla andra i bostadsområdet har på olika<br />
sätt varit engagerade och deltagit odlingen av bland annat blommor, grönsaker, kryddor.<br />
Odling har varvats med livliga diskussioner om hur man tillagar diverse ingredienser på bästa<br />
sätt, vilka kryddor som ska användas eller hur man lagar en rätt på bästa sätt. Linnea Wettermark<br />
som varit projektansvarig säger att hon tänkte mer på hållbarhetsperspektivet och att<br />
öka självhushållningen i städerna innan starten av projektet. Enligt Barn i Stans hemsida var<br />
utgångspunkten för projektet att skapa en mötesplats för Seved seniorer och invandrarbarn<br />
med odlingen som ett instrument.<br />
”Alla åldersgrupper <strong>är</strong> lika intresserade av <strong>mat</strong>. Odling, grödor och <strong>mat</strong> lockar fram minnen<br />
och levnadsberättelser hos människorna. Att få höra många berättelser om till exempel<br />
kryddor och annan växtlighet <strong>är</strong> berikande för alla.”<br />
- Linnea Wettermark, Projektansvarig för Barn i stan.
Norrbottens läns landsting köper in mer lokalproducerat<br />
Norrbottens läns landsting har kommit en lång väg i sitt kli<strong>mat</strong> och miljöarbete. De har utarbetat en<br />
miljöpolicy som styr miljöarbetet, de arbetar även fortlöpande med att öka andelen ekologiska och<br />
n<strong>är</strong>odlade livsmedel. Mer n<strong>är</strong>odlade livsmedel har de kunnat köpa in genom att dela upp sina inköp<br />
(för att inte bryta mot konkurrenslagarna). Enligt Miljöstyrningsrådet får upphandlare ställa både<br />
etiska krav och miljökrav i upphandlingen, ju fler som gör det desto bättre. Eller som Norrbottensläns<br />
landsting själva skriver i sin miljöpolicy:<br />
Det långsiktigt hållbara samhället <strong>är</strong> en stor utmaning som kommer att kräva svåra beslut, stora<br />
omställningar och tydliga hänsynstaganden – både för myndigheter, företag, organisationer och<br />
den enskilde norrbottningen. För att nå framgång måste hållbarhetsperspektivet tas med i alla<br />
sammanhang n<strong>är</strong> vi formar vår framtid.<br />
Mer om Malmös miljöarbete och etiska arbete<br />
•http://www.malmo.se/Kommun--politik/Vart-Malmo/Vart-Malmo/Vart-Malmo-artiklar/10-27-2010-Siktepa-en-godare-<strong>mat</strong>kultur.html<br />
•Om Malmös kli<strong>mat</strong> arbete http://www.malmo.se/kli<strong>mat</strong><br />
Mer om att odla i staden eller på skolor<br />
•Barn i Stan- http://www.barnistan.info/kolonilotten.html<br />
•”Framgangsrik odling st<strong>är</strong>ker sociala kontakter”- http://www.movium.slu.se/nyheter/lasmer.cfm?408<br />
•Odla mer i staden- http://www.kagus.nu/odling/index.shtml<br />
•Odla pa skolgarden- http://www.natur.pedc.se/index.asp?IDnr=1634<br />
•En samling lankar för inspiration- http://www.hutiskolan.se/odla-i-staden.html<br />
Mer om Norrbottensläns landsting<br />
•Norrbottens läns landsting http://www.nll.se/upload/IB/lg/sekr/lfu/plan/Landstingets_milj%C3%B6policy.<br />
pdf<br />
Andra goda exempel<br />
•http://www.msr.se/sv/Livsmedel/Mat-och-miljo/Goda-rad-for-miljosmarta-<strong>mat</strong>val/Avfallshantering/<br />
•Miljöstyrningsrådets goda exempel. http://www.msr.se/sv/Livsmedel/Goda-exempel/
<strong>Vad</strong> <strong>är</strong> nästa steg?<br />
Efter att ha fördjupat oss en del i problem och lösningar som finns i den nuvarande livsmedelsproduktionen<br />
och livsmedelskonsumtionen <strong>är</strong> det dag att ta nästa steg.<br />
Mat och rent dricksvatten <strong>är</strong> livsnödvändigt för oss alla, för att vi ska kunna fungera, utvecklas<br />
och leva ett v<strong>är</strong>digt liv med alla de möjligheter som finns idag. Om alla skulle leva som vi gör idag<br />
skulle jordens resurser inte räcka till kommande generationer eller ens till alla de människor som<br />
vi delar planeten med idag. Andra civilisationer som utvecklats till storslagna samhällen har slutat<br />
att växa, eller helt gått under på grund av bl.a <strong>mat</strong>brist som orsakats av överutnyttjande av jordens<br />
resurser, miljöförstöring, etc.<br />
Brist på livsmedel och andra naturresurser har ofta varit och <strong>är</strong> fortfarande några bidragande<br />
orsaker till många konflikter. Teknologin kan hjälpa oss till en viss del idag, men vi får inte glömma<br />
bort att naturens kretslopp behöver ha sin gång, så att inte obalans uppstår och våra liv drabbas.<br />
Människan <strong>är</strong> vare sig hon vill eller inte, en del av naturen. Naturen klarar sig bättre utan oss, men<br />
vi behöver naturen för att överleva.<br />
Det finns så mycket möjligheter och alternativ till hands idag för en mer hållbar utveckling och<br />
livsstil. Exempel på fler saker vi kan utveckla eller använda oss mer av <strong>är</strong> miljövänlig el och<br />
teknologi, ekologiska kläder och rättvisem<strong>är</strong>kta kläder, miljövänliga hus eller kretsloppshus, hållbara<br />
transporter, kli<strong>mat</strong>smart stadsplanering, kollektivtrafik, elbilar, kli<strong>mat</strong>smarta kommuner, etc.<br />
Allt detta och mycket mer har vi inom räckhåll redan idag.<br />
Det <strong>är</strong> en spännande tid vi lever i full av utmaningar, d<strong>är</strong> vi tillsammans med andra kan välja en<br />
annan väg, en annan livsstil. En väg som respekterar naturen och alla människors rätt till ett<br />
v<strong>är</strong>digt liv för en mer hållbar utveckling.<br />
Vill du veta mer?<br />
• SVT. Detta kan du göra för att minska din kli<strong>mat</strong>påverkan- http://svt.se/2.42521/1.721974/detta_kan_du_gora_sjalv/<br />
• Gröna Bilister- http://www.gronabilister.se/public/enter.php?stat=1<br />
• Naturskyddsföreningen. Grön guide- http://www.naturskyddsforeningen.se/gron-guide/<br />
• Local Action and cli<strong>mat</strong>e change- Swedish Experiences- http://brs.skl.se/brsbibl/kata_documents/doc39454_1.pdf<br />
• Skriv ett eget kli<strong>mat</strong>avtal- http://mittavtal.coolakli<strong>mat</strong>et.nu/
• WWFs sida om utbildning<br />
www.wwf.se/utbildning/utbildning-startsida/1163362utbildning-start-skola-lromedel-kurs-fortbildning<br />
• Fairtrade i plugget. Lite fler tips på vad du kan göra i<br />
din skola http://www.fairtrade.se/cldoc/982.htm<br />
• Lektionsbanken. Gruppövning: Räcker våra resurser?http://www.lektionsbanken.kov.se/public/ShowArticle.aspx?MaterialID=0&ArticleID=118<br />
• Lektionbanken. Gruppövning. <strong>Vad</strong> kostar eko<strong>mat</strong>en?<br />
http://www.lektionsbanken.kov.se/public/ShowArticle.aspx?MaterialID=0&ArticleID=119<br />
• Kli<strong>mat</strong>experiment i skolan www.kli<strong>mat</strong>-x.se/<br />
Länkar för mer<br />
inspiration<br />
& infor<strong>mat</strong>ion<br />
• Matens pris. Ett reportage producerat av Sveriges radio 2010- Om vår ohållbara <strong>mat</strong>produktion,<br />
med exempel fran hela v<strong>är</strong>lden- http://sverigesradio.se/sida/gruppsida.aspx?programid=3737&gru<br />
pp=10485&artikel=3471608<br />
• Livsmedelsverket rekommendationer för bra <strong>mat</strong> i skolan. http://www.slv.se/upload/dokument/<br />
<strong>mat</strong>/<strong>mat</strong>_skola/Bra_<strong>mat</strong>_i_skolan_2007.pdf<br />
• KRAV:s infor<strong>mat</strong>ion om ekologiska produkter och annat användbart http://www.krav.se/skola/<br />
Ekoskolan/Fakta/<br />
• Frågor och svar från Jordbruksverket http://www.jordbruksverket.se/omjordbruksverket/dusomarkonsument/racker<strong>mat</strong>entillhelavarlden/fragorochsvar.4.72e5f95412548d58c2c80001159.html<br />
• <strong>Vad</strong> innehåller <strong>mat</strong>en? Användbar fakta om innehållet i vår <strong>mat</strong> och varför vi behöver äta en<br />
varierad kost. http://www.slv.se/sv/grupp1/Mat-och-naring/<strong>Vad</strong>-innehaller-<strong>mat</strong>en/<br />
• Eko<strong>mat</strong>centrum. Guide till <strong>mat</strong>ansvarig personal på skolor och kommuner http://www.eko<strong>mat</strong>centrum.se/files/Matkli<strong>mat</strong>ochekologiir&storhushall2010.pdf<br />
•Olika repportage fran Sveriges Radio p1 om odling i städerna - http://sverigesradio.se/sida/laddaner.aspx?programid=3411<br />
•Folkhälsoguiden. Ät S.M.A.R.T www.folkhalsoguiden.se/upload/Mat/Broschyrer%20och%20<br />
<strong>mat</strong>erial/%c3%84t%20SMART%20Minifolder%202008.pdf<br />
•Skol<strong>mat</strong>ens vänner- Så kan du påverka - http://www.skol<strong>mat</strong>ensvanner.se/sa_kan_du_paverka.php<br />
•Fakta om skol<strong>mat</strong> i Sverige- http://www.skol<strong>mat</strong>ensvanner.se/fakta_om_skol<strong>mat</strong>.php<br />
•Kli<strong>mat</strong>portalen. Om växthuseffekten och växthusgaser- http://www.miljoportalen.se/luft/<br />
vaexthusgaser/vaexthuseffekt-och-vaexthusgaser-vad-aer-det-egentligen<br />
•Miljöportalen. Arbeta med miljömål i skolan. http://www.miljomal.nu/Undre-meny/Att-arbetamed-miljomalen-i-skolan/<br />
•Naturskyddsföreningen. Mat för bättre kli<strong>mat</strong>- http://www.naturskyddsforeningen.se/upload/<br />
Foreningsdokument/Faktadokument/Fakta_<strong>mat</strong>_for_battre_kli<strong>mat</strong>.pdf<br />
•Miljöportalen. Arbeta med miljömål i skolan.-Miljöportalen. Arbeta med miljömål i skolan. http://<br />
www.miljomal.nu/Undre-meny/Att-arbeta-med-miljomalen-i-skolan/<br />
•Eko<strong>mat</strong>sedeln. Verktyg för ekologiska menyer i storhushåll- i http://www.eko<strong>mat</strong>sedeln.se/sida.<br />
aspx?id=6
Källor<br />
• Livsmedelsverket. “Miljösmarta val”.<br />
• Fairtrade. Rurik. http://www.fairtrade.se/obj/docpart/c/cd7c0cb31d5e177d70bedf797e2dd39d.pdf<br />
• Globala röster. nr. 4. 2007. Matsuveränitet- för en framtid utan hunger<br />
• Livsmedelsverket. Fel! Ogiltig hyperlänkreferens.<br />
• Naturskyddsföreningen. Kött och kli<strong>mat</strong>. www.naturskyddsforeningen.se/.../broschyr_jordbruk_kott.pdf<br />
• Naturskyddsföreningen. Mat och Kli<strong>mat</strong>- Faktaunderlag Miljövänliga Veckan 2009:1. s. 7<br />
• Livsmedelsverket. Fisk och skaldjur. http://www.slv.se/sv/grupp1/Mat-och-miljo/Fisk-och-skaldjur/<br />
• Fairtrade Sverige. http://www.fairtrade.se/cldoc/627.htm<br />
• Statens folkhälsoinstitut. <strong>Vad</strong> kostar hållbara <strong>mat</strong>vanor? http://www.fhi.se/Publikationer/Alla-publikationer/<strong>Vad</strong>-kostar-hallbara-<strong>mat</strong>vanor-Battre-halsa-battre-miljo-och-pengar-over/<br />
• Bättre hälsa, bättre miljö och pengar över.http://www.fhi.se/Publikationer/Alla-publikationer/<strong>Vad</strong>-kostarhallbara-<strong>mat</strong>vanor-Battre-halsa-battre-miljo-och-pengar-over/<br />
•<br />
• Jordbruksverket. Gödsel och miljö 2011.http://www2.jordbruksverket.se/webdav/files/SJV/trycksaker/<br />
Pdf_ovrigt/ovr206.pdf<br />
• Livsmedelsverket. På väg mot miljöanpassade kostråd. http://www.slv.se/upload/dokument/rapporter/<br />
<strong>mat</strong>_naring/2008_livsmedelsverket_9_miljoanpassade_kostrad.pdf<br />
• Livsmedelsverket. Kött, nöt, lamm, gris och kyckling- http://www.slv.se/sv/grupp1/Mat-och-miljo/Kottnot-lamm-gris-och-kyckling/<br />
• Norrbottens läns landstings uppphandlingspolicy- http://www.nll.se/webb/Landstingsdirektorens-stab/<br />
Sekretariatet/-Politik/Landstingets-styrdokument/Landstingets-regler/Miljo/Livsmedel/<br />
• Worldbank. The Challenge: Reducing Poverty. http://www.worldbank.org/progress/reducing_poverty.<br />
html<br />
• Norrbottens läns landstings miljöpolicy- http://www.nll.se/upload/IB/lg/sekr/lfu/plan/Landstingets_<br />
milj%C3%B6policy.pdf<br />
• Malmös upphandlingspolicy. http://www.malmo.se/Foretagare/Offentlig-upphandling/Lagar-och-riktlinjer/Hallbar-upphandling.html<br />
• Barn i Stan- http://www.barnistan.info/kolonilotten.html• Naturvårdsverket. Kli<strong>mat</strong>anpassad <strong>mat</strong>.<br />
http://www.naturvardsverket.se/sv/Start/Kli<strong>mat</strong>/Konsumtion-och-kli<strong>mat</strong>/Kli<strong>mat</strong>anpassad-<strong>mat</strong>/<br />
• Naturvårdsverket. Minskat svinna av livsmedel i skolkök. Erfarenheter och framgångsfaktorer. http://<br />
www.naturvardsverket.se/Documents/publikationer/978-91-620-5979-8.pdf<br />
• Jordbruksverket. Varför har EU en gemensam jordbrukspolitik. http://www.sjv.se/amnesomraden/handel/politikochframtid/eusjordbrukspolitik/varforengemensamjordbrukspolitik.4.6beab0f111fb74e78a7800<br />
0936.html<br />
• Kli<strong>mat</strong>kommunerna- http://www.kli<strong>mat</strong>kommunerna.se/?page=page43fd7fb10f986<br />
• Naturskyddsföreningen. Miljö, <strong>mat</strong>, kli<strong>mat</strong> och utveckling- http://www.naturskyddsforeningen.se/upload/Foreningsdokument/Rapporter/rapport_miljo_<strong>mat</strong>kli<strong>mat</strong>utveckling.pdf<br />
• Lantbrukarnas riksförbund. Ställ krav vid offentlig upphandling<br />
• Regeringen. Handlingslan för offentlig upphandling. http://www.regeringen.se/sb/d/8827/a/78711<br />
• Lantbrukarnas riksförbund. 2010. Ställ krav. upphandling av livsmedel i offentlig sektor<br />
• Ekologiska lantbrukarna. Producentguide för offentlig upphandling. 1999.<br />
• Naturskyddsföreningen. Rapport om soja som foder och livsmedel i Sverige- konsekvenser lokalt och<br />
globalt.<br />
• Regeringens skrivelse. Miljöanpassad offentlig upphandling Skr. 2006/07:54<br />
• EkoMatCentrum. Mat, kli<strong>mat</strong> och ekologi i restauranger och storhushåll<br />
• Livsmedelsverket. bra <strong>mat</strong> i skolan. Råd för förskoleklass, grundskola, gymnasieskola och fritidshem.<br />
• Ekologiska lantbrukarna. Det osynliga goda. Om ekologisk <strong>mat</strong>.<br />
• FAO. Undernourishment around the world 2010.<br />
• Jordbruksverket. Varför har EU en gemensam jordbrukspolitik?<br />
• Naturskyddsföreningen. Kli<strong>mat</strong> och utveckling. www.naturskyddsforeningen.se/.../rapport_miljo_<strong>mat</strong>kli<br />
• Om <strong>mat</strong>suveränitet. http://rentmjol.nu/om-<strong>mat</strong>suver-nitet-0<br />
• Unicef. Vatten och hygien. http://www.unicef.se/om-unicef/fakta-om-unicef-och-barns-rattigheter/<br />
snabbfakta/vatten-och-hygien
”Almost half of the people in the world are peasants.<br />
Even in the high-tech world, people eat food produced by peasants.<br />
Small-scale agriculture is not just an economic activity; it means life for<br />
many people. The security of the population depends on the well-being<br />
of peasants and sustainable agriculture. To protect human life it<br />
is important to respect, protect and fulfill the rights of the peasants.<br />
In reality, the ongoing violations of peasants’ rights threaten human life.”<br />
- Declaration of Rights of Peasants, Women and Men.<br />
La Via Campesina.