Mått på Välfärdens tjänster - en antologi om produktivitet och ...
Mått på Välfärdens tjänster - en antologi om produktivitet och ...
Mått på Välfärdens tjänster - en antologi om produktivitet och ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ESS 2006:2<br />
tion. Ökad efterfrågan <strong>på</strong> bilar ledde till <strong>en</strong> övergång från hantverksbaserad<br />
produktion till det löpande bandet. Det är därför fullt<br />
möjligt att <strong>en</strong> ökning av d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tliga sektorns produktion in<strong>om</strong><br />
<strong>en</strong> giv<strong>en</strong> teknologisk ram s<strong>om</strong> ägt rum under efterkrigstid<strong>en</strong> nu är<br />
<strong>på</strong> väg att ersättas av <strong>en</strong> expansion där det sker radikala förändringar<br />
i d<strong>en</strong> teknologi s<strong>om</strong> används. Vi skulle alltså kunna få se d<strong>en</strong><br />
typ av sektoriell utveckling s<strong>om</strong> ekon<strong>om</strong>-historikern L<strong>en</strong>nart<br />
Schön specialiserat sig <strong>på</strong> att analysera (Schön 2000).<br />
D<strong>en</strong> andra faktorn är d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tliga sektorns storlek. Att off<strong>en</strong>tlig<br />
service blivit <strong>en</strong> av de största näringsgr<strong>en</strong>arna innebär att <strong>en</strong><br />
ökad <strong>produktivitet</strong> kan få ett stort g<strong>en</strong><strong>om</strong>slag <strong>på</strong> d<strong>en</strong> allmänna <strong>produktivitet</strong>sutveckling<strong>en</strong>.<br />
Detta ger samhället ett ökat incitam<strong>en</strong>t<strong>en</strong><br />
att satsa <strong>på</strong> <strong>produktivitet</strong>stillväxt i off<strong>en</strong>tlig sektor.<br />
D<strong>en</strong> tredje faktorn är globalisering<strong>en</strong> s<strong>om</strong> ökat möjligheterna till<br />
kunskapsutbyte mellan produc<strong>en</strong>ter av off<strong>en</strong>tliga <strong>tjänster</strong>. Äldre<strong>om</strong>sorg<br />
<strong>och</strong> skola har traditionellt varit <strong>om</strong>råd<strong>en</strong> där yrkesutövarna<br />
i mindre utsträckning har haft möjlighet att ta del i ett internationellt<br />
erfar<strong>en</strong>hetsutbyte. Ny teknik <strong>och</strong> billigare resor ger i dag<br />
helt andra möjligheter till ett sådant utbyte, i synnerhet <strong>om</strong> man i<br />
olika länder blir mer aktiv när det gäller att åstadk<strong>om</strong>ma <strong>en</strong> ökad<br />
<strong>produktivitet</strong>. Äv<strong>en</strong> <strong>på</strong> detta <strong>om</strong>råde är det dock viktigt att inte<br />
bara sjukvård<strong>en</strong> utan också äldre<strong>om</strong>sorg <strong>och</strong> skola får <strong>en</strong> ökad<br />
andel forskarutbildade. Just när det gäller förmågan att delta i ett<br />
internationellt kunskapsutbyte står ofta de forskarutbildade i <strong>en</strong><br />
klass för sig. Att andel<strong>en</strong> forskarutbildade är så låg bland dem med<br />
pedagogisk utbildning kan vara <strong>en</strong> orsak till att inte <strong>en</strong>s erfar<strong>en</strong>hetsutbytet<br />
<strong>på</strong> nationell nivå fungerar så bra s<strong>om</strong> man skulle önska<br />
(Nihlfors 2005).<br />
Historisk tillbakablick<br />
Hur skulle <strong>en</strong> utveckling mot ökad <strong>produktivitet</strong> i off<strong>en</strong>tlig sektor<br />
kunna se ut? Ett sätt att besvara d<strong>en</strong>na fråga är att se till historiska<br />
paralleller. Under 1900-talet upplevde sv<strong>en</strong>sk industri <strong>en</strong> <strong>en</strong>astå<strong>en</strong>de<br />
ökning av arbets<strong>produktivitet</strong><strong>en</strong>. År 1900 var i Sverige<br />
det g<strong>en</strong><strong>om</strong>snittliga förädlingsvärdet per industriarbetare ca drygt<br />
12 000 kronor per år, uttryckt i dag<strong>en</strong>s p<strong>en</strong>ningvärde. Hundra år<br />
s<strong>en</strong>are var d<strong>en</strong>na siffra uppe i 500 000 kronor, dvs. <strong>en</strong> fyrtiodubbling<br />
av <strong>produktivitet</strong><strong>en</strong> (Edvinsson 2005). Bak<strong>om</strong> d<strong>en</strong>na utveckling<br />
kan fyra faktorer pekas ut.<br />
102