Mått på Välfärdens tjänster - en antologi om produktivitet och ...
Mått på Välfärdens tjänster - en antologi om produktivitet och ...
Mått på Välfärdens tjänster - en antologi om produktivitet och ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
talet (Söderst<strong>en</strong> 1992; Söderst<strong>en</strong> 1992; Söderst<strong>en</strong> 1992; Söderst<strong>en</strong><br />
1993; Söderst<strong>en</strong> 1994; Söderst<strong>en</strong> 1995), se (Malmberg 2001). M<strong>en</strong><br />
risker för slutsatser i d<strong>en</strong>na riktning finns inbyggd i alla analyser<br />
s<strong>om</strong> för <strong>en</strong>sidigt tar sin utgångspunkt i ett r<strong>en</strong>t marknadsekon<strong>om</strong>iskt<br />
tänkande.<br />
I skarp kontrast till Bo Söderst<strong>en</strong>s uppfattning står de nya forskningsresultat<br />
s<strong>om</strong> pekar ut kvinnors <strong>och</strong> off<strong>en</strong>tlig sektors insatser<br />
s<strong>om</strong> <strong>en</strong> viktig tillväxtmotor. De s<strong>en</strong>aste år<strong>en</strong>s forskning <strong>om</strong> ekon<strong>om</strong>isk<br />
tillväxt har tydligt visat att produktion av humankapital i<br />
form av insatser i barnuppfostran, förbättrad överlevnad <strong>och</strong> bättre<br />
hälsa spelat <strong>en</strong> c<strong>en</strong>tral roll för d<strong>en</strong> kraftiga ökning av ink<strong>om</strong>st<strong>en</strong> per<br />
capita s<strong>om</strong> har inträffat runt <strong>om</strong> i värld<strong>en</strong> sedan början av 1800talet<br />
(Kalemli-Ozcan, Ryder et al. 2000; Blackburn and Cipriani<br />
2002; Blo<strong>om</strong>, Canning et al. 2003; Boucekkine, de la Croix et al.<br />
2003; Malmberg and Lindh 2005). Det man kunnat visa i d<strong>en</strong>na<br />
forskning är att de stora investeringar i humankapital s<strong>om</strong> sker när<br />
ett land har <strong>en</strong> hög andel barn ger upphov till <strong>en</strong> accelererad ekon<strong>om</strong>isk<br />
tillväxt när dessa barn når arbetsför ålder. Man har också<br />
visat att d<strong>en</strong> tillväxt i erfar<strong>en</strong>hetsbaserat humankapital s<strong>om</strong> blir<br />
resultatet av <strong>en</strong> minskad dödlighet i arbetsför ålder ger <strong>en</strong> ytterligare<br />
skjuts för tillväxt<strong>en</strong>. Forskning<strong>en</strong> <strong>på</strong> makronivå har <strong>på</strong> detta<br />
sätt lyft fram betydels<strong>en</strong> av sektorer s<strong>om</strong> tidigare getts <strong>en</strong> mindre<br />
c<strong>en</strong>tral roll.<br />
Likväl kvarstår problemet med att mäta output från <strong>en</strong> sektor<br />
vars resultat inte erbjuds till försäljning <strong>på</strong> <strong>en</strong> marknad. Lösning<strong>en</strong><br />
här finns i definition<strong>en</strong> av humankapital s<strong>om</strong> ”the pres<strong>en</strong>t discounted<br />
value of the additional productivity, over and above the<br />
product of unskilled labour, of people with skills and qualifications”<br />
(Black 2002). Värdet av <strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlig tjänst kan därför fastställas<br />
s<strong>om</strong> nuvärdet av det tillskott i individuell produktionsförmåga<br />
s<strong>om</strong> d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tliga tjänst<strong>en</strong> har producerat. I praktik<strong>en</strong><br />
kan detta tillskott vara svårt att mäta m<strong>en</strong> r<strong>en</strong>t principiellt gör detta<br />
synsätt det oproblematiskt att mäta off<strong>en</strong>tlig sektors output av<br />
humankapital.<br />
Med d<strong>en</strong>na definition finns det inget s<strong>om</strong> teoretiskt lägger<br />
hinder i väg<strong>en</strong> för <strong>en</strong> ökad <strong>produktivitet</strong> i off<strong>en</strong>tlig sektor. Problem<br />
med att öka <strong>produktivitet</strong><strong>en</strong> uppstår först <strong>om</strong> man mäter off<strong>en</strong>tlig<br />
sektors prestationer i form av undervisningstimmar, läkarkonsultationer,<br />
eller städtimmar. M<strong>en</strong> dessa prestationer är inte verksamhet<strong>en</strong>s<br />
eg<strong>en</strong>tliga resultat. D<strong>en</strong>na typ av prestationerna ska i stället<br />
ses s<strong>om</strong> input i produktion<strong>en</strong> av humankapital. Produktivitets-<br />
99<br />
ESS 2006:2