Mått på Välfärdens tjänster - en antologi om produktivitet och ...
Mått på Välfärdens tjänster - en antologi om produktivitet och ...
Mått på Välfärdens tjänster - en antologi om produktivitet och ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ESS 2006:2<br />
<strong>en</strong> r<strong>en</strong>odlad marknadsekon<strong>om</strong>i <strong>på</strong> att bara d<strong>en</strong> s<strong>om</strong> betalar fullt<br />
marknadspris ska få del av de varor <strong>och</strong> <strong>tjänster</strong> s<strong>om</strong> erbjuds <strong>på</strong><br />
marknad<strong>en</strong>. Någon garanti för att människor erbjuds bra uppväxtvillkor<br />
ryms alltså inte i de marknadsekon<strong>om</strong>iska principerna. I <strong>en</strong><br />
r<strong>en</strong> marknadsekon<strong>om</strong>i finns det därför <strong>en</strong> risk att många människor<br />
utestängs från möjlighet<strong>en</strong> att delta i marknadsutbytet <strong>på</strong><br />
likvärdiga villkor. Fullföljs marknadsprincip<strong>en</strong> till sin slutpunkt kan<br />
man hamna i <strong>en</strong> socialdarwistiskt situation där d<strong>en</strong> s<strong>om</strong> inte klarar<br />
marknad<strong>en</strong>s villkor frånerkänns sitt exist<strong>en</strong>sberättigande. Ett<br />
exempel är hur The Econ<strong>om</strong>ists redaktör k<strong>om</strong>m<strong>en</strong>terade d<strong>en</strong><br />
hungersnöd s<strong>om</strong> <strong>på</strong> 1840-talet dödade <strong>en</strong> miljon människor <strong>på</strong><br />
Irland: ”It is no man's business to provide for another” (Ó Gráda<br />
1999). Alternativet är <strong>en</strong> samhällsmodell där betydande delar av<br />
humankapitalproduktion<strong>en</strong> lyfts ut från d<strong>en</strong> r<strong>en</strong>a marknadsekon<strong>om</strong>in<br />
<strong>och</strong> åtminstone delvis blir <strong>en</strong> gem<strong>en</strong>sam angeläg<strong>en</strong>het, ett<br />
ansvar för d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tliga sektorn.<br />
En viktig förklaring till att det är svårt att mäta produktvitet i<br />
off<strong>en</strong>tlig sektorn är att humankapital inte hur s<strong>om</strong> helst kan säljas<br />
<strong>på</strong> <strong>en</strong> marknad. D<strong>en</strong> kroppsliga <strong>och</strong> m<strong>en</strong>tala förmåga till produktivt<br />
arbete s<strong>om</strong> <strong>en</strong> människa skaffat sig kan ju inte överföras till någon<br />
annan <strong>på</strong> samma sätt s<strong>om</strong> man säljer <strong>en</strong> säck potatis. Om slaveri<br />
hade varit tillåtet skulle det förhålla sig annorlunda. Då hade ett<br />
universitet kunnat köpa in gymnasieutbildade, utbilda dem <strong>och</strong><br />
sedan sälja högskoleutbildade vidare till de företag s<strong>om</strong> efterfrågar<br />
akademisk arbetskraft. I ett slavsamhälle skulle det alltså vara<br />
<strong>en</strong>kelt att beräkna <strong>produktivitet</strong><strong>en</strong> i off<strong>en</strong>tlig sektor. Det humankapital<br />
s<strong>om</strong> produceras skulle kunna få <strong>en</strong> direkt marknadsvärdering.<br />
De problem s<strong>om</strong> finns att mäta vad off<strong>en</strong>tlig sektor producerar<br />
hänger alltså samman med att vi lever i ett samhälle byggt<br />
<strong>på</strong> mänsklig frihet <strong>och</strong> s<strong>om</strong> förbjuder handel med humankapital.<br />
Att humankapital inte får säljas har spelat vissa marknadsekon<strong>om</strong>iska<br />
tänkare ett spratt, nämlig<strong>en</strong> dem s<strong>om</strong> likställer ekon<strong>om</strong>iskt<br />
värde med marknadsvärde. Att humankapital inte säljs <strong>på</strong> <strong>en</strong><br />
marknad kan då ge upphov till föreställning<strong>en</strong> att humankapital<br />
saknar ekon<strong>om</strong>iskt värde, <strong>och</strong> i sin tur att de vars arbete resulterar i<br />
produktion av humankapital inte producerar ekon<strong>om</strong>iska värd<strong>en</strong>.<br />
En konsekv<strong>en</strong>s är t.ex. att kvinnors arbete med att uppfostra barn<br />
ses s<strong>om</strong> improduktivt, m<strong>en</strong> också att off<strong>en</strong>tlig sektor s<strong>om</strong> helhet<br />
uppfattas s<strong>om</strong> improduktiv. Ett exempel <strong>på</strong> <strong>en</strong> ekon<strong>om</strong> s<strong>om</strong> dragit<br />
<strong>en</strong> sådan slutsats är Bo Söderst<strong>en</strong> i de analyser av mäns <strong>och</strong> kvinnors<br />
bidrag till ekon<strong>om</strong>in s<strong>om</strong> han publicerade i början av 1990-<br />
98