energibilAgAn november 2012
energibilAgAn november 2012
energibilAgAn november 2012
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Annons HelA dennA bilAgA är en Annons från energi- ocH klimAtrådgivArnA i WXYZ-län Annons<br />
Tema: Värmepumpar<br />
Vatten, vatten…<br />
bara vanligt vatten<br />
att vi har varmvatten i våra hem tar<br />
vi naturligtvis för givet. Vill vi veta mer<br />
bestämt hur mycket energi som behövs<br />
för vårt varmvatten så blir det genast lite<br />
svårare. Ringer vi till kommunens energi-<br />
och klimatrådgivare så får vi dessutom<br />
frågorna, hur många vi är i familjen, hur<br />
länge duschar vi, om vi har snålspolande<br />
munstycken, hur många kubikmeter vatten<br />
vi använder årligen, osv. Vi kan naturligtvis<br />
inte få veta mer exakt så länge vi<br />
inte har en energimätare som mäter energianvändningen<br />
för uppvärmning av<br />
varmvattnet.<br />
För att få en förståelse hur mycket energi<br />
det krävs för att producera varmvatten<br />
så kan vi räkna på det på ett litet annorlunda<br />
sätt. Vi ställer oss frågan, hur<br />
mycket energi krävs för att värma en kubikmeter<br />
vatten? Om vi vet temperaturen<br />
på det inkommande vattnet samt till vilken<br />
temperatur vi värmer vattnet kan vi<br />
göra beräkningen enligt formeln;<br />
Antal m 3 vatten x temperaturskillnaden<br />
i grader C x 1,16 Wh (beräkningsfaktor)<br />
= antalet kilowattimmar.<br />
Vi räknar på 1 m 3 , vi värmer 10 gradigt<br />
inkommande vatten till 60 grader C<br />
och vi använder en beräkningsfaktor som<br />
är 1,16 Wh så får vi; 1 x 50 (60 - 10 grader<br />
C) x 1,16 = 58 kWh, dvs, det krävs 58<br />
kWh för att värma 1 m 3 vatten från 10 till<br />
60 grader C.<br />
Använder en familj 200 m 3 vatten per<br />
år och allt vatten skulle värmas till 60<br />
grader C skulle det bli; 200 x 50 x 1,16 =<br />
11.600 kWh/år.<br />
Naturligtvis använder vi inte bara 60<br />
gradigt varmvatten, vi använder även kallt<br />
respektive ljummet vatten. Normalhushållet<br />
använder cirka 20–30% i form av<br />
60 gradigt varmvatten.<br />
Vi räknar på 30% och får då; 0,3 x<br />
11 600 kWh = 3 480 kWh/år.<br />
Sedan har vi värmeförluster i beredaren<br />
eller ackumulatortanken och beroende<br />
på hur bra isolerad den är kan värmeförlusten<br />
vara mellan 500 och 1 000<br />
kWh/år.<br />
I ovanstående exempel använder familjen<br />
cirka 4 000–4 500 kWh/år för sin<br />
varmvattenanvändning.<br />
Ibland kan det vara problem för<br />
villa ägare som vill installera värmepump.<br />
Det kan till exempel vara för långt ner till<br />
berggrunden, vilket kräver många foderrör<br />
och kostnaderna sticker iväg. Tomten<br />
kanske är för liten eller har andra hinder<br />
som gör att man inte kan gräva ner slang<br />
i marken.<br />
Mats Pers är regionchef vid ett av de<br />
största värmepumpsföretagen i Sverige.<br />
Han berättar att de har utvecklat och förfinat<br />
en teknik som i många fall kan råda<br />
bot på ovanstående problem. De har under<br />
flera år satsat tid och kapital på detta,<br />
för att finslipa tekniken så att man ska<br />
kunna dimensionera rätt och effektivisera<br />
bland annat rördragning. I nuläget har de<br />
över 200 fungerande anläggningar i landet.<br />
Han säger att de nu är redo att gå ut<br />
och satsa kommersiellt på denna teknik<br />
som kallas för Thermia-auger.<br />
18 <strong>energibilAgAn</strong> <strong>november</strong> <strong>2012</strong><br />
Fakta<br />
Vad kostar en dusch?<br />
Vad kostar en dusch årligen som tar<br />
5 respektive 15 minuter? Förutsättningen<br />
temperaturskillnad av 30<br />
grader C (40–10), antalet liter/minut<br />
är 12 lit/min;<br />
5 minuter<br />
0,06 m3 (5 min x 12 lit/min) x 30 grader<br />
x 1.16 = 2,1 kWh/dusch<br />
2,1 x 365 dgr = 767 kWh/år<br />
15 minuter<br />
0,18 m3 (15 min x 12 lit/min) x 30<br />
grader x 1,16 = 6,3 kWh/dusch<br />
6,3 x 365 dgr = 2 300 kWh/år<br />
tips och råd för att<br />
spara på varmvatten.<br />
• minskar vi duschtiden från 15 till<br />
5 min/dag så sparar vi 1.500 kWh/<br />
person och år. Dessutom sparar vi<br />
44 kubikmeter vatten årligen.<br />
• Byt till vattensnåla duschmunstycken<br />
och sparlatorer till blandare,<br />
så halverar du kostnaden.<br />
• Byt till engreppsblandare.<br />
• Stäng alltid av vattnet medan du<br />
borstar tänderna eller tvålar in<br />
dig.<br />
• Skölj disken i vattenbalja och inte<br />
under rinnande vatten.<br />
• Sänk maximala värmen på varmvattnet<br />
till ca 60 grader Celsius.<br />
• Byt packningar i läckande kranar.<br />
• Duscha i stället för att bada i<br />
badkaret.<br />
• Installera solpaneler som värmer<br />
ditt varmvatten sommarhalvåret.<br />
För djupt till berget eller<br />
för liten tomt?<br />
Vad är då detta Thermia-auger? Det<br />
går ut på att man, för en normalvilla, borrar<br />
mellan 4-10 hål, som kan vara snedställda,<br />
ner till 30-40 meters djup. Man<br />
sammankopplar sedan dessa hål med<br />
slangar. Detta ersätter alltså ett djupborrat<br />
hål i berget eller en nedgrävd slang<br />
på tomten.<br />
För att detta ska fungera så krävs vissa<br />
förutsättningar. Marken ska helst bestå<br />
av sand, lättare lera kan också fungera.<br />
Det ska helst inte finnas gruslager men<br />
en och annan mindre sten kan få förekomma.<br />
Det som dock är en av de viktigare<br />
parametrarna är att det finns en hög<br />
grundvattennivå. Fuktig sand är oftast<br />
inte tillräckligt rik på energi. Hur många<br />
hål som ska borras bestäms bland annat<br />
av markens beskaffenhet och det energibehov<br />
som den aktuella byggnaden<br />
behöver.<br />
Värmepumpar och<br />
borrhål utvecklas<br />
på energibrunnar aB har Peter<br />
Hedin jobbat med värmepumpar mer än<br />
15 år och har fått en hel del erfarenhet av<br />
branschen.<br />
–”När ROT-bidraget kom sköt antalet<br />
installationer i höjden”, säger Peter. Nu<br />
har läget börjat stabilisera sig, men installationerna<br />
är fortfarande många.<br />
Energibrunnar AB är även verksamma<br />
i Stockholm, men ökningen märks tydligare<br />
i företagets huvudsakliga verksamhetsområde,<br />
mellan Gävle och Sundsvall.<br />
Ekonomin där ränteläget spelar in har<br />
också en viss inverkan på ökningen.<br />
– Det har hänt en del på 15 år, säger<br />
Peter. Tidigare dimensionerade man<br />
pumpen för att täcka cirka 80% av toppeffekten,<br />
för att få mer ekonomisk drift av<br />
kompressorn. Vid större effektbehov gick<br />
en elpatron in och hjälpte till. När varvtalsreglerade<br />
kompressorer kom så dimensionerade<br />
man så att pumpen täckte<br />
hela behovet.<br />
Det finns elpatroner i dagens pumpar<br />
också men det är väldigt sällan de behövs<br />
enligt Peter som när effektuttaget ökat<br />
så har även borrhålet blivit djupare. Generellt<br />
mellan 80–120 till 150–200, tror<br />
Peter.<br />
– Det har hänt en del teknikmässigt<br />
också, ibland byter vi ut pumpar från slutet<br />
av åttiotalet. Den gamla pumpen har<br />
säkert fyllt sin funktion bra, men efter bytet<br />
halveras ofta elförbrukningen. Borrtekniken<br />
för olika markförhållanden och<br />
för att nå maximalt utnyttjande av ener-<br />
Fakta<br />
markvärmepumpar<br />
en bergvämepump<br />
tar värmeenergi ur ett<br />
borrhål i berggrunden.<br />
Värmen i borrhålet håller<br />
samma temperatur året<br />
runt. Olika bergarter har<br />
olika värmeledningsförmåga<br />
och kräver därmed<br />
olika borrdjup. Borrdjupet<br />
beror även på hur långt<br />
det är ner till berggrunden.<br />
en kollektorslang<br />
i borrhålet hämtar upp<br />
värmen, slangen är fylld<br />
med en antifrysvätska.<br />
en ytjordvärmepump tar<br />
värmeenergi ur marken<br />
ca en meter under ytan.<br />
Hur lång ytjordvärmeslang<br />
som behövs beror<br />
på husets värmebehov<br />
samt vilken typ av mark<br />
den förläggs i. Kollektorslangen<br />
grävs ner i marken<br />
och i den cirkulerar<br />
en antifrysvätska som tar<br />
upp värme ur marken.<br />
Generellt kan man säga<br />
att markvärmepumpar<br />
ger 3 kWh värme per<br />
förbrukad kWh el. har<br />
du vattenburen elvärme<br />
eller oljepanna minskar<br />
andelen köpt energi med<br />
mellan 65-75%.<br />
Sjövärmepump<br />
Dessa pumpar tar värmeenergi<br />
ur en sjö eller<br />
grundvattnet. De fungerar<br />
på samma sätt som<br />
en markvärmepump förutom<br />
att kollektorslangen<br />
ligger i en sjö eller i en<br />
brunn. Sjövärmepumpar<br />
har ett bra energiutbyte<br />
men det kan vara lite<br />
svårt att få tillstånd för<br />
installationen. Det är<br />
även viktigt att slangen<br />
förankras ordentligt på<br />
botten för att inte flyta<br />
upp eller fastna i ankar<br />
och liknade.<br />
Luft/vatten-värmepump<br />
Det finns två typer av luft/<br />
vatten-värmepumpar.<br />
Den ena varianten tar<br />
energi ut uteluften och<br />
överför den till ett vattenburet<br />
värmesystem.<br />
Den andra varianten,<br />
frånluftsvärmepumpen<br />
tar tillvara på energi i den<br />
utgående ventilationsluften<br />
och överför den till<br />
ett vattenburet värmesystem.<br />
Luft/luft-värmepump<br />
Denna värmepump tar<br />
energi ur utomhusluften<br />
och överför den till inomhusluften.<br />
Den används<br />
som komplement till ditt<br />
befintliga värmesystem.<br />
ett bra komplement till<br />
direktverkande eller vattenburen<br />
elvärme. Luft/<br />
luft-värmepumpar kräver<br />
öppen planlösning för att<br />
vara effektiva då värmen<br />
Peter Hedin, Energibrunnar AB.<br />
gin i borrhålet utvecklas hela tiden. Exempelvis<br />
utvecklas idag så kallad auger<br />
teknik vid borrningen, säger Peter.<br />
Om kunden vill veta mer, så har<br />
många företag så kallade referensanläggningar.<br />
Det betyder att vissa installationer<br />
hemma hos privatpersoner kan fungera<br />
som visningsanläggningar och som<br />
man kan få besöka och titta på. Då får<br />
man tala direkt med en brukare och lära<br />
av dennes erfarenheter, istället för att lita<br />
på något som står skrivet i en broschyr.<br />
För att ytterligare förbättra ekonomin<br />
på sin anläggning anser Peter att den behöver<br />
ses över av en kunnig serviceman<br />
med jämna mellanrum. Det är viktigt att<br />
ha koll på filter är rena, och inställningar<br />
av värmekurvor för att få ut mesta energi<br />
och bästa ekonomi på anläggningen. Det<br />
är ofta sånt man inte tänker på eftersom<br />
det fungerar ändå säger Peter. En årligt<br />
rutinbesök kan spara pengar och miljön.<br />
fördelas via en fläkt i<br />
inomhusdelen av värmepumpen.<br />
man kan spara<br />
30–50 % av uppvärmningskostnaden<br />
med en<br />
luft/luft-värmepump.<br />
Broachyren ”Välj rätt<br />
värme pump” med mer<br />
information finns hos<br />
din energi- och klimatrådgivare.<br />
kort historik om<br />
värmepumpar<br />
Under mitten av 1800-talet<br />
kommer flera olika<br />
uppfinningar som blev<br />
grunden för vår tids<br />
värmepumpar. en av de<br />
första värmepumparna för<br />
uppvärmning installeras<br />
i Zürich på 1930-talet. I<br />
USa byggdes värmepumpar<br />
för bostadsuppvärmning<br />
i storskala under<br />
1950- talet. Det är under<br />
oljekrisen på 1970-telet<br />
som marknaden för<br />
värmepumpar i Sverige<br />
tar fart. På 1980-talet<br />
utvecklades värmeväxlaren<br />
vilket ledde till att<br />
storleken på värmepumparna<br />
kunde minskas.<br />
När oljepriserna sjunker<br />
i mitten på 80-talet går<br />
värmepumpsmarknaden<br />
tillbaka. I början av 90-talet<br />
effektiviseras borrtekniken<br />
och värmepumpsmarknaden<br />
tar fart igen.