Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Metod<br />
En fenomenologisk ansats i en explorativ<br />
studie<br />
Att ta sig an ett skeende och studera det ur en fenomenologisk ansats, avkräver forskaren en<br />
klarvaken uppmärksamhet och en ren nyfikenhet, inför den ”livsvärld”, d v s det sätt människan<br />
upplever sig själv och sina handlingars mening, i det skeende som skall studeras (Lindgren,<br />
1994). Den levda vardagsvärlden skall med vidöppna sinnen undersökas (Kvale, 1997).<br />
Forskaren bör vara medveten om alla de förutfattade meningar och erfarenheter som området<br />
bjuder, och föra dessa åt sidan, så att ett rent iakttagande kan ske. Vidare skall forskarens<br />
förförståelse i form av teorier, attityder, värderingar och begrepp förkastas så att tillvarons<br />
sakliga mening kan låta sig gripas (Lindgren, 1994) och snarare låta sig beskrivas, än förklaras<br />
och analyseras (Kvale, 1997). Fenomenologin ställer i och med detta onekligen höga krav på<br />
undersökarrollen! Naturligtvis är denna, forskarens subjektiva objektivism, något av en<br />
omöjlighet. Det går inte att komma ifrån att människan är en social varelse som influeras och<br />
formas av omvärlden, menar Lindgren (1994).<br />
En fenomenologisk undersökningsdesign tillämpas främst tillsammans med kvalitativa<br />
forskningsintervjuer, och närmandet fokuserar den mening som den intervjuade personen<br />
upplever i sin livsvärld (Kvale, 1997).<br />
Fenomenologi som filosofisk forskningsmetod grundades av Husserl vid 1900-talets början.<br />
Den inbegrep i första hand ett undersökande av medvetandet och erfarenheten, men<br />
vidareutvecklades av Heidegger som existensfilosofi, i den undersökta mänskliga livsvärlden.<br />
Sartre och Merleau-Ponty kom ytterligare att använda sig av fenomenologin i en existentiell och<br />
dialektisk riktning inom den mänskliga handlingen. Ett fenomenologiskt förhållningssätt kan<br />
således i den kvalitativa forskningsansatsen bygga på att undersökaren försöker förstå världen<br />
såsom informanten, och att en relevant verklighet är precis så verklig som aktören själv<br />
upplever att den är (Kvale, 1997).<br />
Kvale (1997) beskriver: Fenomenologins intresse ligger i klargörandet av både det som<br />
framträder och på vilket sätt något framträder. Den fenomenologiskt inriktade forskaren studerar<br />
individens perspektiv på sin värld, den kvalitativa mångfalden i hennes upplevelser, och söker<br />
göra dess egentliga mening explicit. Fenomenologin försöker att: ”gå utöver de omedelbart<br />
upplevda innebörderna för att artikulera en förreflektiv nivå av levda innebörder, för att göra det<br />
osynliga synligt” (s. 54, Kvale, 1997).<br />
Lindgren meddelar vidare att den fenomenologiska forskningsansatsen ingalunda är en entydig<br />
metod. Det enda rådet som kan ges är att i forskningsarbetet leta efter mönster, inslag och<br />
teman, för att därefter bilda begrepp som fokuserar iakttagelserna i materialet (Lindgren, 1994).<br />
Som bihang till det ovan sagda har jag också, på det sätt jag förstått den explorativa studiens<br />
arbetsgång, dito tillagt min egen litteraturundersökning. Ett explorativt undersökningssätt<br />
handlar enligt Hartman (2003) om att forskaren: ”nosar lite här och var och prövar olika<br />
uppläggningar för att finna framkomliga vägar för en fortsättning” (s. 43, Hartman, 2003).<br />
Syftet med ett explorativt upplägg är att finna så mycket kunskap som möjligt för att fylla<br />
7