Slutrapport om sponsring, Regeringskansliet - E-delegationen
Slutrapport om sponsring, Regeringskansliet - E-delegationen
Slutrapport om sponsring, Regeringskansliet - E-delegationen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Förvaltningsavdelningen<br />
Sponsring av <strong>Regeringskansliet</strong><br />
Sammanfattning<br />
Pr<strong>om</strong>emoria<br />
2007-12-17<br />
Enligt de riktlinjer s<strong>om</strong> föreslås får <strong>Regeringskansliet</strong> ingå avtal <strong>om</strong> att ta<br />
emot <strong>sponsring</strong> under förutsättning att <strong>sponsring</strong>ssamarbetet avser en<br />
internationell konferens eller ett liknande evenemang. Därutöver krävs<br />
även att <strong>sponsring</strong>ssamarbetet inte innebär någon risk för att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s opartiskhet kan ifrågasättas eller att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s anseende kan skadas, att <strong>sponsring</strong>ssamarbetet stärker<br />
bilden av Sverige samt att värdet av det s<strong>om</strong> sponsorn tillhandahåller<br />
överstiger <strong>Regeringskansliet</strong>s kostnader för <strong>sponsring</strong>ssamarbetet.<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> får endast ta emot <strong>sponsring</strong> i form av varor eller<br />
tjänster. Reglerna <strong>om</strong> offentlig upphandling i k<strong>om</strong>bination med kravet på<br />
att ett <strong>sponsring</strong>ssamarbete ska stärka bilden av Sverige, innebär att de<br />
motprestationer s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> kan tillhandahålla en sponsor är<br />
begränsade. Den huvudsakliga motprestationen utgörs av den naturliga<br />
produktsynlighet s<strong>om</strong> en sponsor får gen<strong>om</strong> att sponsra<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>. Därutöver kan <strong>Regeringskansliet</strong> även upplysa <strong>om</strong> att<br />
ett företag eller en organisation sponsrar ett evenemang. Upplysningen<br />
får dock inte utformas på ett sådant sätt att den kan anses utgöra ett<br />
upplåtande av reklamplats eller någon annan form av exponeringstjänst.<br />
Sponsorn kan hänvisa till <strong>sponsring</strong>en i sin egen marknadsföring, men får<br />
inte använda <strong>Regeringskansliet</strong>s logotyp. Sponsorn kan också få<br />
ensamrätt att i samband med ett visst evenemang leverera den typ av vara<br />
eller tjänst s<strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>savtalet avser.<br />
Arbetsgruppen lämnar även förslag när det gäller beredningen av<br />
<strong>sponsring</strong>särenden i <strong>Regeringskansliet</strong> samt uppföljning, utvärdering och<br />
stöd.<br />
Till riktlinjerna har bifogats förslag till mallar för beslut och avtal <strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong> samt utvärderingsrapport.
Innehållsförteckning<br />
1 Förslag till beslut ....................................................................................... 4<br />
2 Förslag........................................................................................................ 5<br />
2.1 Riktlinjer för <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong> .............................. 5<br />
2.2 Föreskrifter med ändring i <strong>Regeringskansliet</strong>s föreskrifter<br />
(2005:12) med arbetsordning för <strong>Regeringskansliet</strong>s<br />
förvaltningsavdelning ......................................................................... 18<br />
3 Inledning .................................................................................................. 19<br />
3.1 Uppdraget ..................................................................................... 19<br />
3.2 Arbetsgruppen.............................................................................. 19<br />
3.3 Närmare <strong>om</strong> arbetsgruppens arbete............................................ 19<br />
3.4 Pr<strong>om</strong>emorians disposition........................................................... 21<br />
4 Bakgrund.................................................................................................. 21<br />
4.1 Allmän beskrivning av <strong>sponsring</strong> ................................................ 21<br />
4.2 Tidigare <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong>..................................... 22<br />
4.2.1 Sveriges ordförandeskap i EU år 2001 ................................. 22<br />
4.2.2 Sponsring i andra sammanhang ............................................ 23<br />
4.3 Sponsring av andra länders ordförandeskap i EU ...................... 24<br />
4.3.1 Finland ................................................................................... 24<br />
4.3.2 Frankrike................................................................................ 24<br />
4.3.3 Nederländerna ....................................................................... 24<br />
4.3.4 Storbritannien........................................................................ 25<br />
4.3.5 Tyskland................................................................................. 25<br />
4.3.6 Portugal.................................................................................. 26<br />
4.4 Ställningstaganden av statsmakterna beträffande <strong>sponsring</strong> ..... 26<br />
4.4.1 Inledning ................................................................................ 26<br />
4.4.2 Kulturutskottet...................................................................... 26<br />
4.4.3 Riksdagens revisorer ............................................................. 26<br />
4.4.4 Konstitutionsutskottet ......................................................... 27<br />
4.4.5 Regleringsbrev ....................................................................... 27<br />
5 Den rättsliga regleringen......................................................................... 28<br />
5.1 Om myndigheternas opartiskhet ................................................ 28<br />
5.1.1 Regeringsformen .................................................................. 28<br />
5.1.2 Kapitalförsörjningsförordningen ......................................... 28<br />
5.1.3 Ärenden hos Justitiekanslern och Justitie<strong>om</strong>budsmannen 29<br />
5.2 Sponsring och reglerna <strong>om</strong> offentlig upphandling..................... 30<br />
5.2.1 Inledning ................................................................................ 30<br />
5.2.2 Allmänt <strong>om</strong> offentlig upphandling...................................... 30<br />
5.2.3 Definition av upphandling.................................................... 31<br />
5.2.4 Gåvor utan krav på motprestation ....................................... 32<br />
5.2.5 Motprestationer s<strong>om</strong> har ett ekon<strong>om</strong>iskt värde.................. 33<br />
5.2.6 Värdet överstiger motprestationerna ................................... 34<br />
2
5.2.8 Direktupphandling ................................................................ 34<br />
6 Definition och avgränsning av begreppet <strong>sponsring</strong>............................. 35<br />
6.1 Definition av <strong>sponsring</strong>................................................................ 35<br />
6.2 Sponsring eller samverkan?.......................................................... 36<br />
6.3 Sponsring eller rabatt?.................................................................. 37<br />
6.4 Utlandsmyndigheternas främjandeverksamhet.......................... 38<br />
7 Bör <strong>Regeringskansliet</strong> ingå <strong>sponsring</strong>savtal?......................................... 40<br />
7.1 Inledning ....................................................................................... 40<br />
7.2 Finns rättsliga hinder mot <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong>? ..... 40<br />
7.3 Endast i syfte att stärka bilden av Sverige................................... 42<br />
7.4 Vilka verksamheter ska kunna sponsras?.................................... 43<br />
7.5 Värdet måste överstiga <strong>Regeringskansliet</strong>s kostnader ............... 44<br />
7.6 Vilka ska kunna sponsra <strong>Regeringskansliet</strong>? .............................. 45<br />
7.7 Endast varor och tjänster får tas emot ........................................ 47<br />
8 Möjliga motprestationer till följd av reglerna <strong>om</strong> upphandling ........... 47<br />
8.1 Inledning ....................................................................................... 47<br />
8.2 Ska avtal <strong>om</strong> utbyte av varor och tjänster upphandlas? ............. 47<br />
8.3 Ska <strong>sponsring</strong> med inslag av både byte och gåva upphandlas?.. 48<br />
8.4 Bör <strong>Regeringskansliet</strong> upphandla <strong>sponsring</strong>?............................. 49<br />
8.5 Gränsen mellan upplysning och reklam...................................... 50<br />
8.6 Utgör massmediaexponering en motprestation? ....................... 54<br />
8.7 Hänvisning i sponsorns egen marknadsföring ........................... 55<br />
8.8 Motprestationer s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> kan lämna ................... 55<br />
8.9 Är förslagen väl restriktiva?......................................................... 58<br />
9 Beredning av <strong>sponsring</strong>särenden i <strong>Regeringskansliet</strong> ........................... 59<br />
9.1 Ansvaret för <strong>sponsring</strong>särenden.................................................. 59<br />
9.2 Inledande ställningstaganden inför beslut <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> .......... 59<br />
9.3 Beslut <strong>om</strong> att <strong>sponsring</strong> ska kunna användas ............................. 61<br />
9.4 Hur ska kontakt tas med potentiella sponsorer? ....................... 62<br />
9.5 Att välja mellan flera sponsorer................................................... 63<br />
9.6 Avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> ...................................................................... 64<br />
9.7 Rapportering................................................................................. 65<br />
10 Uppföljning, utvärdering och stöd....................................................... 65<br />
11 Redovisningsfrågor ............................................................................... 68<br />
12 Behov av ändringar i instruktioner och arbetsordningar.................... 68<br />
13 Försäkringsfrågor.................................................................................. 69<br />
Bilaga 1.........................................................................................................70<br />
Bilaga 2.........................................................................................................79<br />
3
1 Förslag till beslut<br />
Arbetsgruppen föreslår att förvaltningschefen antar arbetsgruppens<br />
förslag till<br />
1. riktlinjer för <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong> (avsnitt 2.1),<br />
2. föreskrifter med ändring i <strong>Regeringskansliet</strong>s föreskrifter (2005:12)<br />
med arbetsordning för <strong>Regeringskansliet</strong>s förvaltningsavdelning<br />
(avsnitt 2.2).<br />
4
2 Förslag<br />
2.1 Riktlinjer för <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong><br />
Myndigheternas möjlighet att ta emot och disponera icke-statliga medel<br />
regleras i 15 a § kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188).<br />
Bestämmelsen tar sikte på bl.a. <strong>sponsring</strong>. Ekon<strong>om</strong>istyrningsverket har<br />
utfärdat föreskrifter till denna bestämmelse s<strong>om</strong> innebär att en<br />
myndighet s<strong>om</strong> överväger att ingå ett samarbete <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> av<br />
myndighetens verksamhet ska upprätta en policy med interna riktlinjer<br />
för sådana samarbeten.<br />
Förvaltningschefen beslutar följande riktlinjer för <strong>sponsring</strong> av<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>. Riktlinjerna gäller från och med den 1 april 2008.<br />
Innehållsförteckning<br />
1 Definition av <strong>sponsring</strong>......................................................................... 6<br />
2 Förutsättningar för att <strong>Regeringskansliet</strong> ska kunna ingå avtal <strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong>................................................................................................... 6<br />
3 Vad får <strong>Regeringskansliet</strong> ta emot?...................................................... 6<br />
4 <strong>Regeringskansliet</strong>s motprestationer..................................................... 6<br />
4.1 Produktsynlighet............................................................................ 6<br />
4.2 Exponering...................................................................................... 6<br />
4.3 Sponsorns marknadsföring............................................................ 7<br />
4.4 Ensamrätt........................................................................................ 7<br />
5 Beredningen av <strong>sponsring</strong>särenden i <strong>Regeringskansliet</strong> ..................... 7<br />
5.1 Ansvaret för <strong>sponsring</strong>särenden.................................................... 7<br />
5.2 Överväganden................................................................................. 7<br />
5.3 Beslut i <strong>sponsring</strong>särenden ............................................................ 7<br />
5.4 Kontakt med sponsorer ................................................................. 8<br />
5.5 Att välja mellan flera sponsorer..................................................... 8<br />
5.6 Avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> ........................................................................ 8<br />
5.7 Rapportering................................................................................... 8<br />
6 Utvärdering, uppföljning och stöd....................................................... 8<br />
Bilaga 1…..……………………………………………………………….9<br />
Bilaga 2………………………………………………………………….10<br />
Bilaga 3……………………………………………………………….....15<br />
5
1 Definition av <strong>sponsring</strong><br />
Med <strong>sponsring</strong> avses i dessa riktlinjer en överensk<strong>om</strong>melse varigen<strong>om</strong> en<br />
sponsor tillhandahåller <strong>Regeringskansliet</strong> varor eller tjänster i utbyte mot<br />
exponering av ett företags- eller organisationsnamn och eventuellt andra<br />
förmåner.<br />
2 Förutsättningar för att <strong>Regeringskansliet</strong> ska få ingå avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong><br />
<strong>Regeringskansliet</strong> får endast ingå avtal <strong>om</strong> att ta emot <strong>sponsring</strong> under<br />
förutsättning att<br />
1. <strong>sponsring</strong>ssamarbetet avser en internationell konferens eller ett<br />
liknande evenemang,<br />
2. <strong>sponsring</strong>ssamarbetet inte innebär någon risk för att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s opartiskhet kan ifrågasättas eller att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s anseende kan skadas,<br />
3. <strong>sponsring</strong>ssamarbetet stärker bilden av Sverige, och<br />
4. värdet av det s<strong>om</strong> sponsorn tillhandahåller överstiger<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s kostnader för <strong>sponsring</strong>ssamarbetet.<br />
3 Vad får <strong>Regeringskansliet</strong> ta emot?<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> får endast ta emot <strong>sponsring</strong> i form av varor eller<br />
tjänster.<br />
4 <strong>Regeringskansliet</strong>s motprestationer<br />
4.1 Produktsynlighet<br />
Den huvudsakliga motprestation s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> kan<br />
tillhandahålla en sponsor är den naturliga produktsynlighet s<strong>om</strong> en<br />
sponsor uppnår gen<strong>om</strong> att tillhandahålla en vara eller tjänst i anslutning<br />
till en internationell konferens eller ett liknande evenemang.<br />
4.2 Exponering<br />
Därutöver kan <strong>Regeringskansliet</strong> tillhandahålla viss exponering av en<br />
sponsor gen<strong>om</strong> att upplysa <strong>om</strong> att ett företag eller en organisation<br />
sponsrar ett visst evenemang. Exponeringen får endast förek<strong>om</strong>ma i<br />
samband med det evenemang där en sponsors vara eller tjänst<br />
förek<strong>om</strong>mer. Exponeringen kan t.ex. ske gen<strong>om</strong> att mindre anslag med<br />
sponsorns namn sätts upp i anslutning till de lokaler där det sponsrade<br />
evenemanget äger rum. Exponeringen får inte vara så <strong>om</strong>fattande att det<br />
kan anses vara fråga <strong>om</strong> upplåtande av reklamplats eller någon annan<br />
form av exponeringstjänst.<br />
6
4.3 Sponsorns marknadsföring<br />
En sponsor får inte i sin marknadsföring använda <strong>Regeringskansliet</strong>s<br />
logotyp eller andra logotyper s<strong>om</strong> tagits fram i <strong>Regeringskansliet</strong>s<br />
verksamhet.<br />
Om sponsorn ska få möjlighet att på annat sätt hänvisa till<br />
<strong>sponsring</strong>ssamarbetet i sin egen marknadsföring ska detta regleras i<br />
<strong>sponsring</strong>savtal mellan parterna. I avtalet ska också anges på vilket sätt<br />
och i vilken <strong>om</strong>fattning hänvisningen ska ske.<br />
4.4 Ensamrätt<br />
En sponsor kan även få ensamrätt att, i samband med det evenemang<br />
s<strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>en avser, sponsra <strong>Regeringskansliet</strong> med den typ av vara<br />
eller tjänst s<strong>om</strong> sponsorn tillhandahåller.<br />
5 Beredningen av ärenden <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> i <strong>Regeringskansliet</strong><br />
5.1 Ansvaret för <strong>sponsring</strong><br />
Det departement, eller den del av <strong>Regeringskansliet</strong>, s<strong>om</strong> ansvarar för en<br />
internationell konferens eller ett liknande evenemang ansvarar också för<br />
frågor <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> s<strong>om</strong> har anknytning till evenemanget.<br />
5.2 Inledande ställningstaganden<br />
Överväganden <strong>om</strong> det är lämpligt att <strong>Regeringskansliet</strong> tar emot<br />
<strong>sponsring</strong> i samband med en internationell konferens eller ett liknande<br />
evenemang ska ske i god tid före evenemanget.<br />
Det ska särskilt övervägas vilka typer av varor eller tjänster s<strong>om</strong> kan vara<br />
lämpliga att ta emot s<strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>. En uppskattning ska även göras av<br />
ink<strong>om</strong>ster och kostnader för <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
Dessa frågor ska redan i ett tidigt skede av processen tas upp med<br />
ansvarig expeditionschef.<br />
5.3 Beslut <strong>om</strong> att <strong>sponsring</strong> ska användas<br />
Om det bedöms lämpligt att <strong>Regeringskansliet</strong> ingår avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> i<br />
samband med en internationell konferens eller ett liknande evenemang<br />
ska ett beslut fattas <strong>om</strong> att ytterligare åtgärder får vidtas för att ingå avtal<br />
med lämpliga sponsorer. Ett sådant beslut kan även <strong>om</strong>fatta flera<br />
evenemang s<strong>om</strong> har ett samband med varandra.<br />
Beslutet ska beredas med Förvaltningschefens Stab, FA Juridik- och<br />
affärsenhet och RK Ekon<strong>om</strong>i.<br />
7
Beslutet ska dokumenteras skriftligen. Ett förslag till hur ett sådant<br />
beslut kan utformas finns i bilaga 1.<br />
5.4 Kontakt med sponsorer<br />
Kontakt med sponsorer bör normalt tas gen<strong>om</strong> att <strong>Regeringskansliet</strong><br />
kontaktar en företagsorganisation eller liknande, s<strong>om</strong> i sin tur kan<br />
informera sina medlemmar <strong>om</strong> möjligheten att ingå <strong>sponsring</strong>savtal med<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>. Om det är uppenbart att det endast finns en eller<br />
några få företag eller organisationer s<strong>om</strong> tillhandahåller den typ av<br />
produkt s<strong>om</strong> önskas, kan det emellertid vara lämpligt att i stället<br />
kontakta det eller de aktuella företagen eller organisationerna.<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> ska inte annonsera efter sponsorer.<br />
5.5 Att välja mellan flera sponsorer<br />
Om flera lämpliga företag eller organisationer erbjuder liknande varor<br />
eller tjänster, ska en förhandling ske med varje företag eller organisation i<br />
syfte att uppnå ett så fördelaktigt <strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong> möjligt för<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
5.6 Avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong><br />
Avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> ska alltid upprättas skriftligen. Ett förslag till hur ett<br />
sådant avtal kan utformas finns i bilaga 2.<br />
Avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> ska beredas med Förvaltningschefens stab, FA<br />
Juridik- och affärsenheten och RK Ekon<strong>om</strong>i.<br />
När ett <strong>sponsring</strong>savtal har träffats ska en kopia av avtalet sändas till<br />
Förvaltningschefens stab.<br />
5.7 Rapportering<br />
När ett sponsrat evenemang har avslutats, ska en rapport tas fram av de<br />
s<strong>om</strong> har haft ansvaret för evenemanget. Rapporten, s<strong>om</strong> ska sändas till<br />
Förvaltningschefens stab, ska innehålla en redovisning av relevanta<br />
erfarenheter av <strong>sponsring</strong>ssamarbetet. Ett förslag till hur en sådan<br />
rapport kan utformas finns i bilaga 3.<br />
6 Uppföljning, utvärdering och stöd<br />
Förvaltningschefens stab ska regelbundet följa upp och utvärdera de<br />
<strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> ingår.<br />
Förvaltningschefens stab ska även ge departementen råd och stöd i<br />
<strong>sponsring</strong>sfrågor.<br />
8
X-departementet<br />
Koncept Bilaga 1<br />
Protokoll X §<br />
2007-10-26 (Ärendenr)<br />
Sponsring i samband med (Y-konferensen) i (ort) den (datum)<br />
(X-departementet) ska den (datum) anordna en internationell konferens<br />
<strong>om</strong> (beskriv vad konferensen handlar <strong>om</strong>) i (ort).<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> får enligt första punkten i avsnitt 2 i riktlinjerna <strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong> (RKFC 2007:?) ingå avtal <strong>om</strong> att ta emot<br />
<strong>sponsring</strong> under förutsättning att <strong>sponsring</strong>ssamarbetet avser en<br />
internationell konferens eller annat liknande evenemang. Y-konferensen<br />
bedöms uppfylla detta krav. <strong>Regeringskansliet</strong>s intäkter bedöms vidare<br />
överstiga kostnaderna för <strong>sponsring</strong>en.<br />
Mot denna bakgrund beslutar (NN) att ytterligare åtgärder får vidtas för<br />
att ingå avtal med lämpliga sponsorer, under förutsättning att de krav<br />
s<strong>om</strong> uppställs i andra – fjärde punkterna i avsnitt 2 i riktlinjerna <strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong> är uppfyllda.<br />
Utdrag till:<br />
FA Stab<br />
FA JA<br />
RK Ekon<strong>om</strong>i<br />
9
AVTAL OM SPONSRING<br />
1 Avtalsparter<br />
Bilaga 2<br />
10<br />
Avtalsnummer:<br />
(diarienummer)<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> Sponsor<br />
103 33 Stockholm (nedan kallad sponsorn)<br />
Adress<br />
Postadress<br />
Organisationsnummer Organisationsnummer<br />
202100-3831 (ange)<br />
2 Bakgrund<br />
I detta avsnitt ska en beskrivning ges av det evenemang s<strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong>savtalet avser, t.ex. när och var evenemanget äger rum och vad det<br />
har för syfte.<br />
Under avsnitten i avtalet ges förslag på skrivningar. Skrivningarna i avtalet<br />
måste dock givetvis anpassas till det enskilda fallet.<br />
3 Avtalsperiod<br />
Avtalsperioden måste bestämmas utifrån behovet i varje enskilt fall. Om det<br />
finns avtalsvillkor s<strong>om</strong> gäller även efter evenemanget har avslutats bör<br />
avtalet gälla fram till dess att alla åtaganden s<strong>om</strong> regleras i avtalet, ut<strong>om</strong> vad<br />
gäller sekretess (se punkten x nedan), är avslutade.<br />
Detta avtal gäller från och med att det undertecknats av båda parter till<br />
och med (dag månad år) och upphör att gälla utan föregående<br />
uppsägning.
4 Sponsorns åtagande<br />
Avsnittet ska innehålla en detaljerad beskrivning av vilken vara eller tjänst<br />
s<strong>om</strong> sponsorn ska tillhandahålla <strong>Regeringskansliet</strong>. Beroende på vad avtalet<br />
avser bör följande punkter regleras.<br />
Specifikation av varan eller tjänsten<br />
Mängd eller <strong>om</strong>fattning<br />
Leveranstidpunkt / utförandetidpunkt<br />
Leveranssätt / utförandesätt<br />
Övriga kostnader s<strong>om</strong> sponsorn står för<br />
Övriga villkor<br />
Om sponsorns åtagande innefattar tjänster bör följande skrivning tas in i<br />
avtalet.<br />
Sponsorn ska utföra de beskrivna tjänsterna med <strong>om</strong>sorg.<br />
5 <strong>Regeringskansliet</strong>s åtagande<br />
Avsnittet ska innehålla en beskrivning av <strong>Regeringskansliet</strong>s åtaganden.<br />
Om <strong>Regeringskansliet</strong>s åtagande innebär att sponsorns namn ska exponeras<br />
bör avtalet reglera på vilket sätt detta ska ske.<br />
Exponering<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> åtar sig att i samband med (X-konferensen) upplysa <strong>om</strong><br />
att sponsorn tillhandahåller <strong>Regeringskansliet</strong> (varor/tjänster).<br />
Upplysningen ska lämnas på följande sätt.<br />
Om sponsorn ska hänvisa till <strong>sponsring</strong>ssamarbetet i sin egen<br />
marknadsföring bör avtalet reglera på vilket sätt och i vilken <strong>om</strong>fattning<br />
detta ska ske. Observera att sponsorn inte har rätt att använda<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s logotyp eller andra logotyper s<strong>om</strong> tagits fram i<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
Hänvisning till <strong>sponsring</strong>ssamarbetet i sponsorns marknadsföring<br />
Sponsorn får hänvisa till <strong>sponsring</strong>ssamarbetet på följande sätt.<br />
Om sponsorn ska få ensamrätt att i samband med det evenemang s<strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong>savtalet avser sponsra <strong>Regeringskansliet</strong> med den typ av vara eller<br />
tjänst s<strong>om</strong> sponsorn tillhandahåller bör detta anges i avtalet.<br />
Ensamrätt<br />
Sponsorn ska ha ensamrätt att sponsra <strong>Regeringskansliet</strong> med (aktuell<br />
vara/tjänst) i samband med (X-konferensen).<br />
11
6 Övriga villkor/Krav på …./…krav<br />
Detta avsnitt kan tas med <strong>om</strong> det finns andra krav s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong><br />
ställer på sponsorn. Det kan t.ex. vara att sponsorn ska uppfylla vissa<br />
miljökrav när <strong>sponsring</strong>en avser en konferens <strong>om</strong> miljöfrågor. I avsnittet ska<br />
i sådant fall dessa krav anges. 1<br />
7 Försäkringar<br />
Om det är någon speciell försäkring s<strong>om</strong> det är angeläget att sponsorn<br />
tecknar bör detta anges särskilt, se exempel nedan. 2<br />
Sponsorn ska, innan åtagandet påbörjas, teckna och vidmakthålla (ange<br />
vad det är för försäkring/försäkringar).<br />
Sponsorn är skyldig att vid förfrågan uppvisa gällande försäkringsbrev.<br />
Om sponsorns åtagande innefattar en tjänst bör följande text finnas med i<br />
avtalet.<br />
Sponsorn förbinder sig att tillse att all hos sponsorn anställd och anlitad<br />
personal är försäkrad mot skador under åtagandets utförande.<br />
Sponsorn är skyldig att vid förfrågan uppvisa gällande försäkringsbrev.<br />
7 Sekretess<br />
Sponsorn får aldrig röja eller utnyttja uppgift s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fattas av sekretess<br />
enligt sekretesslagen (1980:100). Sponsorn får inte heller röja eller<br />
utnyttja andra uppgifter s<strong>om</strong> sponsorn får ta del av in<strong>om</strong> ramen för det<br />
här avtalet, <strong>om</strong> uppgifterna inte finns i en allmän handling s<strong>om</strong> inte<br />
<strong>om</strong>fattas av sekretess.<br />
Sponsorn ska innan uppgifter lämnas ut eller utnyttjas alltid kontrollera<br />
hos <strong>Regeringskansliet</strong> <strong>om</strong> uppgifterna finns i en allmän handling s<strong>om</strong><br />
inte <strong>om</strong>fattas av sekretess.<br />
Förbudet att röja eller utnyttja uppgifter s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fattas av sekretess gäller<br />
även efter att detta avtal har upphört att gälla.<br />
Sponsorn ska göra de medarbetare s<strong>om</strong> används vid utförandet av<br />
sponsorns åtaganden enligt detta avtal uppmärksamma på avtalets<br />
bestämmelser <strong>om</strong> sekretess.<br />
1 Jfr. även avsnitt 7.6 i rapporten.<br />
2 Jfr. även avsnitt 13 i rapporten.<br />
12
8 Sponsorns upplysningsplikt<br />
Sponsorn ska så snart s<strong>om</strong> möjligt underrätta <strong>Regeringskansliet</strong> när en<br />
risk för försening av sponsorns åtagande föreligger, orsaken till detta<br />
och när sponsorns åtagande i stället kan beräknas slutföras. Sponsorn ska<br />
även underrätta <strong>Regeringskansliet</strong> <strong>om</strong> det finns en risk för att sponsorn<br />
inte kan fullgöra sitt åtagande och andra <strong>om</strong>ständigheter s<strong>om</strong> är av vikt<br />
för <strong>Regeringskansliet</strong> att få känned<strong>om</strong> <strong>om</strong>.<br />
9 Ansvar<br />
Sponsorn ansvarar för de fel eller försummelser s<strong>om</strong> ligger sponsorn till<br />
last vid åtagandets utförande och ska ersätta <strong>Regeringskansliet</strong> för<br />
direkta skada s<strong>om</strong> åsamkas <strong>Regeringskansliet</strong> eller den mot vilken<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> svarar.<br />
Sponsorns ansvar <strong>om</strong>fattar inte indirekt skada såvida inte sponsorn gjort<br />
sig skyldig till grov vårdslöshet.<br />
10 Hävning av avtalet<br />
Part har rätt att säga upp avtalet till <strong>om</strong>edelbart upphörande <strong>om</strong><br />
motparten åsidosätter villkor i avtalet s<strong>om</strong> är av väsentlig betydelse för<br />
parten.<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> har vidare rätt att säga upp avtalet till <strong>om</strong>edelbart<br />
upphörande <strong>om</strong><br />
1. sponsorn k<strong>om</strong>mer i dröjsmål med betalning av skatter eller<br />
avgifter till staten, försätts i konkurs, inleder<br />
ackordsförhandlingar, träder i likvidation eller på annat sätt kan<br />
antas ha k<strong>om</strong>mit på obestånd, eller<br />
2. det på grund av sponsorns agerande finns en risk för att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s anseende skadas.<br />
Om en part häver avtalet är motparten skyldig att ersätta de direkta<br />
skador s<strong>om</strong> parten lider till följd av hävningen.<br />
11 Avtalshandlingar<br />
Detta avsnitt behövs endast <strong>om</strong> det finns flera avtalshandlingar.<br />
I avtalet ingår följande handlingar:<br />
Detta avtal<br />
(Bilaga)<br />
(Eventuella andra handlingar)<br />
Avtalshandlingarna ska i första hand tolkas så att de överensstämmer<br />
med varandra. Om det trots sådan tolkning finns villkor i<br />
13
avtalshandlingarna s<strong>om</strong> strider mot varandra gäller de i ovan nämnd<br />
rangordning.<br />
12 Ändringar och tillägg<br />
Ändringar och tillägg till detta avtal ska göras skriftligen och ska för att<br />
vara gällande undertecknas av båda parter.<br />
13 Tvist<br />
Parterna är överens <strong>om</strong> att frågor s<strong>om</strong> rör detta avtal i första hand ska<br />
försöka lösas i samförstånd mellan parterna.<br />
Tvist angående tillämpningen eller tolkningen av detta avtal och därmed<br />
sammanhängande rättsförhållanden, ska prövas och slutligt avgörs av<br />
svensk allmän d<strong>om</strong>stol med Stockholms tingsrätt s<strong>om</strong> första instans.<br />
14 Kontaktpersoner<br />
Kontaktperson för det här avtalet är<br />
för sponsorn: (ange namn och kontaktuppgifter)<br />
för <strong>Regeringskansliet</strong>: (ange namn och kontaktuppgifter)<br />
Kontaktpersonen är den s<strong>om</strong> ska kontaktas vid frågor med anledning av<br />
avtalet.<br />
Part ska skriftligen underrättas <strong>om</strong> ny kontaktperson utses.<br />
____________________<br />
Detta avtal har upprättats i två likalydande exemplar varav parterna tagit<br />
var sitt.<br />
(Ort och datum) (Ort och datum)<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> X AB<br />
_______________________ _______________________<br />
(Namn) (Namn)<br />
(Titel) (Titel)<br />
14
Förvaltningsavdelningen<br />
Datum<br />
Bilaga 3<br />
Uppföljningsrapport <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> i samband med (X-konferensen) i (X-stad)<br />
den (datum)<br />
När ett evenemang där <strong>Regeringskansliet</strong> har tagit emot <strong>sponsring</strong> har<br />
avslutats ska, enligt avsnitt 5.1 i <strong>Regeringskansliet</strong>s riktlinjer för<br />
<strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong> (RKFC 2007:?), en rapport <strong>om</strong> de<br />
<strong>sponsring</strong>ssamarbeten s<strong>om</strong> har förek<strong>om</strong>mit sammanställas in<strong>om</strong> den del<br />
av <strong>Regeringskansliet</strong> s<strong>om</strong> har haft ansvaret för det sponsrade<br />
evenemanget.<br />
Rapporten ska skickas till Förvaltningschefens stab.<br />
Allmän del<br />
I denna del finns övergripande frågor <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> i samband med det<br />
aktuella evenemanget.<br />
1. Varför användes <strong>sponsring</strong> i samband med evenemanget?<br />
2. Vilka överväganden gjordes när det gäller risken att <strong>sponsring</strong>ssamarbete<br />
kan medföra att <strong>Regeringskansliet</strong>s opartiskhet kan ifrågasättas eller att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s anseende kan skadas?<br />
3. Hur har arbetet med att hitta lämpliga sponsorer gått till?<br />
4. Beskriv vad s<strong>om</strong> har fungerat bra respektive mindre bra vid arbetet med<br />
<strong>sponsring</strong>? Finns det något s<strong>om</strong> hade kunnat göras på ett bättre sätt?<br />
5. Övriga anmärkningar<br />
15
Särskild del<br />
Denna del av rapporten tar sikte på de enskilda <strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong><br />
<strong>Regeringskansliet</strong> har ingått.<br />
För varje <strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> har ingått i samband<br />
med det sponsrade evenemanget ska nedanstående frågor besvaras.<br />
A. Sponsringsavtal med (X AB)<br />
Sponsringsavtalet avsåg: (Beskriv kortfattat vilka typer av varor eller<br />
tjänster avtalet <strong>om</strong>fattade)<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> (Beskriv kortfattat vilka motprestationer<br />
motprestationer: s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> har tillhandahållit<br />
sponsorn)<br />
Sponsringsavtalet bifogas: (se bilaga 1)<br />
1. Ekon<strong>om</strong>iskt utfall<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s kostnader<br />
Kostnaderna för <strong>Regeringskansliet</strong> s<strong>om</strong> har samband med<br />
<strong>sponsring</strong>ssamarbetet uppgår till totalt (x) kr.<br />
Kostnaderna fördelas enligt följande.<br />
Kostnad för motprestationer x kr<br />
Nedlagt arbete x kr<br />
Kostnader för (…..) x kr<br />
Kostnader för (…..) x kr<br />
Summa x kr<br />
Värdet av <strong>sponsring</strong>en<br />
Värdet av de varor eller tjänster s<strong>om</strong> sponsorn har tillhandahållit<br />
beräknas uppgå till totalt (x) kr.<br />
Värdet fördelas enligt följande.<br />
(Vara/tjänst) x kr<br />
(Vara/tjänst) x kr<br />
(Vara/tjänst) x kr<br />
(Vara/tjänst) x kr<br />
Summa x kr<br />
16
Ekon<strong>om</strong>iskt utfall av <strong>sponsring</strong>ssamarbetet<br />
Sponsringen innebar en (vinst/förlust) för <strong>Regeringskansliet</strong> med (x) kr.<br />
2. Varför ingicks <strong>sponsring</strong>savtal med just denna sponsor?<br />
3. På vilket sätt har <strong>sponsring</strong>ssamarbetet stärkt bilden av Sverige?<br />
4. Har <strong>sponsring</strong>ssamarbetet medfört några praktiska problem för<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>?<br />
5. Har <strong>sponsring</strong>ssamarbetet medfört några oförutsedda kostnader för<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>?<br />
6. Vad har fungerat bra i samarbetet med sponsorn?<br />
7. Vad har fungerat mindre bra i samarbetet med sponsorn?<br />
8. Övriga anmärkningar:<br />
B. Sponsringsavtal med (Y AB)<br />
17
2.2 Föreskrifter med ändring i <strong>Regeringskansliet</strong>s föreskrifter (2005:12)<br />
med arbetsordning för <strong>Regeringskansliet</strong>s förvaltningsavdelning<br />
Förvaltningschefen föreskriver med stöd av 31 och 32 §§<br />
förordningen (1996:1515) med instruktion för <strong>Regeringskansliet</strong> i fråga<br />
<strong>om</strong> arbetsordningen (2005:12) för <strong>Regeringskansliet</strong>s<br />
förvaltningsavdelning 3 att bilagan till Förvaltningsavdelningens<br />
arbetsordning ska ha följande lydelse.<br />
Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse<br />
Förvaltningschefens stab<br />
Staben ger stöd till förvaltningschefen i dennes båda egenskaper s<strong>om</strong><br />
förvaltningschef för <strong>Regeringskansliet</strong> och chef för<br />
Förvaltningsavdelningen. Staben ger också stöd till personaldirektören.<br />
Staben ansvarar för beredning av ärenden s<strong>om</strong> gäller Utgifts<strong>om</strong>råde 1<br />
Rikets styrelse, anslaget 90:5 <strong>Regeringskansliet</strong> m.m. I detta ingår<br />
beredning inför vårproposition och budgetproposition. Staben ansvarar för<br />
fördelningen av RK-anslaget mellan Statsrådsberedningen, departementen<br />
och Förvaltningsavdelningen. Staben följer upp utfallet på anslaget och<br />
lämnar prognoser till Finansdepartementet och Ekon<strong>om</strong>istyrningsverket.<br />
Staben bereder ärenden s<strong>om</strong> rör budgetramen för gemensamma ändamål<br />
samt följer upp och analyserar utfallet på budgetramen.<br />
Staben ansvarar för utvärdering och<br />
uppföljning av <strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong><br />
<strong>Regeringskansliet</strong> ingår och ger stöd<br />
till enskilda departement i frågor s<strong>om</strong><br />
rör <strong>sponsring</strong>.<br />
Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2008.<br />
1 Författningen <strong>om</strong>tryckt RKF 2006:13.<br />
18
3 Inledning<br />
3.1 Uppdraget<br />
Förvaltningschefen beslutade den 13 mars 2007 att uppdra åt en<br />
arbetsgrupp att, med beaktande av 1 kap. 9 § regeringsformen och 15 a §<br />
kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188), överväga <strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong><br />
bör ingå <strong>sponsring</strong>savtal.<br />
Anser arbetsgruppen att <strong>Regeringskansliet</strong> bör ingå <strong>sponsring</strong>savtal, ska<br />
den lämna förslag till riktlinjer för <strong>Regeringskansliet</strong>s användning av<br />
sponsorer. Arbetsgruppen ska i det sammanhanget överväga bl.a. i vilka<br />
fall och i vilket syfte <strong>sponsring</strong>savtal kan ingås, i vilken typ av<br />
verksamhet s<strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> skulle kunna vara en lämplig<br />
finansieringskälla, vilka företag och organisationer s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong><br />
ska kunna ingå <strong>sponsring</strong>savtal med, vilka former av <strong>sponsring</strong> s<strong>om</strong><br />
<strong>Regeringskansliet</strong> kan ta emot och vilka motprestationer s<strong>om</strong> kan<br />
erbjudas. Arbetsgruppen ska vidare ta ställning till hur kostnaderna för<br />
<strong>sponsring</strong> ska beräknas samt lämna förslag <strong>om</strong> administrativa rutiner och<br />
rutiner för utvärdering av <strong>sponsring</strong>.<br />
Arbetsgruppen ska förankra sina förslag med berörda departement.<br />
Uppdraget ska redovisas senast den 15 december 2007.<br />
Uppdraget bifogas i sin helhet s<strong>om</strong> bilaga 1.<br />
3.2 Arbetsgruppen<br />
Arbetsgruppen har bestått av ämnesrådet Sara Colliander (SB),<br />
departementsrådet Lars Nilsson (UD), departementsrådet Erik<br />
Nymansson (Fi), rätts- och expeditionschefen Knut Weibull (Ku),<br />
kanslirådet Catarina Eklundh Ahlgren (FA), departementssekreteraren<br />
Pia Heyman (FA) och departementssekreteraren Marcus Oscarsson<br />
(FA). Pia Heyman entledigades från och med den 1 november och i<br />
hennes ställe förordnades Marcus Oscarsson från och med den 25<br />
september 2007.<br />
Arbetsgruppen har letts av Knut Weibull fram till den 24 september 2007<br />
och av Erik Nymansson från och med den 25 september 2007 4 .<br />
3.3 Närmare <strong>om</strong> arbetsgruppens arbete<br />
Arbetet inleddes i mars 2007. Arbetsgruppen höll sitt första<br />
sammanträde den 18 april 2007 och har därefter sammanträtt vid<br />
ytterligare sex tillfällen.<br />
4 FA 2007/394/JA, RK § 264.<br />
19
Arbetsgruppen har samrått med företrädare för Enheten för<br />
upphandlingsrätt i <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
Arbetsgruppen har inhämtat uppgifter från de administrativa cheferna i<br />
departementen <strong>om</strong> tidigare förek<strong>om</strong>st av <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
Arbetsgruppen har haft kontakter med företrädare för<br />
Ekon<strong>om</strong>istyrningsverket beträffande redovisning av <strong>sponsring</strong>.<br />
Arbetsgruppen har inhämtat uppgifter <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> av ordförandeskap i<br />
EU från företrädare för andra ländes ordförandeskap. Uppgifter har<br />
inhämtats från Finland, Frankrike, Nederländerna, Storbritannien och<br />
Tyskland.<br />
Arbetsgruppen har i uppdrag att förankra de förslag s<strong>om</strong> lämnas med<br />
berörda departement innan de förs till förvaltningschefen för beslut.<br />
Arbetsgruppen har därför berett samtliga expeditionschefer,<br />
chefsjuristen i Förvaltningsavdelningen och den biträdande chefen för<br />
det blivande Sekretariatet för EU-möten i Sverige 2009 samt följande<br />
enheter i <strong>Regeringskansliet</strong> tillfälle att lämna synpunkter på ett utkast till<br />
förevarande pr<strong>om</strong>emoria: SB EU-kansliet, SB Internrevisionen, Ju<br />
Enheten för ledningsstöd och administration, Ju Enheten för<br />
immaterialrätt och transporträtt, UD Enheten för främjande och EU:s<br />
inre marknad, UD Enheten för internationell handelspolitik, UD<br />
Protokollet, UD Planeringsstaben, UD Ekon<strong>om</strong>ienheten, Fö Enheten<br />
för ekon<strong>om</strong>i, personal och samordning, S Samordningskansliet, Fi<br />
Budgetavdelningen, Fi Internationella avdelningen, Fi Avdelningen för<br />
samordning och stöd, U Internationella sekretariatet, U<br />
Samordningssekretariatet, Jo EUI-sekretariatet, Jo Sekretariatet för<br />
administration och utveckling, M Administrativa enheten, M<br />
Internationella enheten, N Administrativa sekretariatet, N och A<br />
Sekretariatet för EU och internationell samordning, IJ Administrativa<br />
enheten, Ku Samordningssekretariatet, A Administrativa sekretariatet,<br />
Förvaltningschefens stab, FA Juridik- och affärsenheten, RK Ekon<strong>om</strong>i,<br />
Information Rosenbad, FA Arkiv och Bibliotek samt EUrepresentationen<br />
i Bryssel.<br />
Synpunkter för utkastet till pr<strong>om</strong>emorian med förslag har lämnats av<br />
expeditionscheferna för Utrikesdepartementet, Socialdepartementet och<br />
Integrations- och jämställdhetsdepartementet samt den biträdande<br />
chefen för det blivande Sekretariatet för EU-möten i Sverige 2009, Ju<br />
Enheten för ledningsstöd och administration, Ju Enheten för<br />
immaterialrätt och transporträtt, Fi Avdelningen för samordning och<br />
stöd, U Samordningssekretariatet, Ku Samordningssekretariatet,<br />
Förvaltningschefens stab och RK Ekon<strong>om</strong>i. Flertalet synpunkter har<br />
beaktats.<br />
20
Vad gäller de synpunkters <strong>om</strong> inte har beaktats k<strong>om</strong>mer dessa att<br />
redovisas för förvaltningschefen tillsammans med arbetsgruppens<br />
bedömning. Skälen för arbetsgruppens bedömning har även redovisats<br />
till dem s<strong>om</strong> har lämnat synpunkterna.<br />
3.4 Pr<strong>om</strong>emorians disposition<br />
Pr<strong>om</strong>emorian inleds med ett bakgrundsavsnitt (avsnitt 4), s<strong>om</strong> innehåller<br />
en allmän beskrivning av <strong>sponsring</strong>. I avsnittet redovisas även i vilken<br />
utsträckning <strong>sponsring</strong> tidigare har förek<strong>om</strong>mit i <strong>Regeringskansliet</strong> och i<br />
samband med andra länders ordförandeskap i EU. I avsnittet redovisas<br />
också statsmakternas ställningstaganden till <strong>sponsring</strong> av myndigheter.<br />
Avsnitt 5 innehåller en redovisning av de rättsregler s<strong>om</strong> påverkar<br />
myndigheternas möjlighet att ingå <strong>sponsring</strong>savtal.<br />
I avsnitt 6 redovisas den definition av <strong>sponsring</strong> s<strong>om</strong> ligger till grund för<br />
arbetsgruppens vidare ställningstaganden i denna pr<strong>om</strong>emoria.<br />
Arbetsgruppens ställningstaganden när det gäller <strong>Regeringskansliet</strong>s<br />
möjlighet att ingå <strong>sponsring</strong>savtal redovisas i avsnitt 7. I avsnitt 8<br />
redovisas arbetsgruppens ställningstaganden när det gäller vilka<br />
motprestationer s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> kan tillhandahålla en sponsor.<br />
Olika frågor s<strong>om</strong> har anknytning till beredningen av <strong>sponsring</strong>särenden i<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> redovisas i avsnitt 9. Avsnitt 10 behandlar frågor <strong>om</strong><br />
uppföljning och utvärdering av <strong>sponsring</strong>savtal och vilket stöd<br />
departementen bör få i <strong>sponsring</strong>särenden. I avsnitt 11 behandlas vissa<br />
redovisningsfrågor. Arbetsgruppens bedömning när det gäller behov av<br />
ändringar i instruktioner och arbetsordningar redovisas i avsnitt 12. I<br />
avsnitt 13 behandlas försäkringsfrågor s<strong>om</strong> kan uppstå i samband med<br />
<strong>sponsring</strong>savtal.<br />
4 Bakgrund<br />
4.1 Allmän beskrivning av <strong>sponsring</strong><br />
Sponsring har tidigare förknippats med ett allmänt ekon<strong>om</strong>iskt stöd från<br />
företag till organisationer eller personer in<strong>om</strong> framför allt idrottsvärlden<br />
och på kultur<strong>om</strong>rådena. Under senare år har dock den sponsrades<br />
motprestationer k<strong>om</strong>mit att betonas allt mer. Sponsring har även börjat<br />
bli vanligare in<strong>om</strong> andra <strong>om</strong>råden.<br />
Sponsring har numera normalt sin grund i affärsmässiga överväganden<br />
för båda parter i ett <strong>sponsring</strong>savtal. Ur sponsorns perspektiv kan<br />
<strong>sponsring</strong> närmast ses s<strong>om</strong> ett marknadsföringsinstrument, där sponsorn<br />
erbjuder pengar, varor eller tjänster i utbyte mot exponering av<br />
21
företagsnamn eller varumärke eller andra förmåner, s<strong>om</strong> t.ex. gratis<br />
tillgång till lokaler eller fribiljetter. För den s<strong>om</strong> tar emot <strong>sponsring</strong> är<br />
detta oftast ett sätt att finansiera verksamheter s<strong>om</strong> kanske annars inte<br />
hade kunnat k<strong>om</strong>ma till stånd.<br />
4.2 Tidigare <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong><br />
Sponsring av <strong>Regeringskansliet</strong>s verksamhet har främst förek<strong>om</strong>mit i<br />
samband med Sveriges ordförandeskap i EU:s ministerråd under det<br />
första halvåret 2001. Enligt uppgifter från de administrativa cheferna i<br />
departementen har <strong>sponsring</strong> och liknande samverkan med näringslivet<br />
även förek<strong>om</strong>mit i andra sammanhang.<br />
4.2.1 Sveriges ordförandeskap i EU år 2001<br />
Inför ordförandeskapet tog regeringen ställning till att knyta svenskt<br />
näringsliv till ordförandeskapet. Utrikesdepartementet tog fram riktlinjer<br />
för samarbete med näringslivet i samband med ordförandeskapet, se<br />
bilaga 2.<br />
I riktlinjerna reglerades de motprestationer i form av exponering av<br />
sponsorns varumärke m.m. s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> kunde erbjuda<br />
sponsorer s<strong>om</strong> tillhandahöll varor eller tjänster under hela<br />
ordförandeskapet (s.k. nationella officiella leverantörer) eller i samband<br />
med begränsade evenemang (s.k. lokala officiella leverantörer).<br />
I ett skriftligt svar från utrikesministern på en riksdagsfråga<br />
(1999/2000:557) <strong>om</strong> privat <strong>sponsring</strong> av det svenska ordförandeskapet,<br />
anförde utrikesministern att ett samarbete med näringslivet skulle kunna<br />
tillföra ett mervärde åt mötesverksamheten och dess kringverksamheter<br />
samt att det kunde ses s<strong>om</strong> en del av den Sverige- och exportfrämjande<br />
verksamhet s<strong>om</strong> bedrivs i andra sammanhang. I svaret framhölls även att<br />
ordförandeskapet pågår under en begränsad tid och att samarbetet var<br />
tänkt att avse insatser relaterade till möten och kringaktiviteter s<strong>om</strong><br />
gen<strong>om</strong>förs i ordförandeskapets namn, vilket är en väl avgränsad<br />
verksamhet. Vidare anfördes att traditionen bjuder att <strong>sponsring</strong><br />
gen<strong>om</strong>förs med <strong>om</strong>sorg och bör inskränkas till att <strong>om</strong>fatta varor och<br />
tjänster samt att det inte skulle råda något tvivel <strong>om</strong> vem s<strong>om</strong> verkligen<br />
är värd för ett möte.<br />
Avtal slöts med nio företag och en organisation s<strong>om</strong> åtog sig att vara<br />
nationella officiella leverantörer samt med sju företag och en folkrörelse<br />
s<strong>om</strong> åtog sig att vara lokala officiella leverantörer. Samtliga leverantörer<br />
tillhandahöll varor eller tjänster. Det rörde sig bl.a. <strong>om</strong> chokladbitar och<br />
chokladaskar, bordsvatten, kontorspapper och pappmuggar, bilar och<br />
chaufförer, bemannad sjukstuga vid vissa möten samt mobiltelefoner till<br />
nyckelpersoner. Samarbetsavtal slöts med samtliga leverantörer. Två<br />
företag skänkte gåvor i form av en fotobok och en CD-skiva. De<br />
motprestationer <strong>Regeringskansliet</strong> tillhandahöll reglerades gen<strong>om</strong> att de<br />
22
ovan nämnda riktlinjerna för samarbete med näringslivet införlivades i<br />
avtalen.<br />
I pr<strong>om</strong>emorian Mötesverksamheten i Sverige – 2001-sekretariatets<br />
rapport <strong>om</strong> de pratiska arrangemangen vid möten i Sverige under EUordförandeskapet<br />
första halvåret 2001 (dnr. UD2001/51555/Historik)<br />
konstateras att samarbetet med näringslivet inte var en förutsättning för<br />
mötesverksamheten, men att detta tillförde ett mervärde samt att<br />
samarbetet även gav uttryck för det breda engagemanget kring det första<br />
svenska ordförandeskapet i EU.<br />
4.2.2 Sponsring i andra sammanhang<br />
Enligt uppgift i en pr<strong>om</strong>emoria, s<strong>om</strong> har utarbetats in<strong>om</strong><br />
Utrikesdepartementet, ska <strong>sponsring</strong> ha förek<strong>om</strong>mit i samband med<br />
tidigare konferenser, bl.a. Östersjöstaternas regeringskonferens 1996. Av<br />
pr<strong>om</strong>emorian framgår dock inte på vilket sätt eller i vilken <strong>om</strong>fattning<br />
<strong>sponsring</strong> har förek<strong>om</strong>mit.<br />
Arbetsgruppen har kontaktat de administrativa cheferna i departementen<br />
för att efterhöra <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> av verksamheter i <strong>Regeringskansliet</strong><br />
förek<strong>om</strong>mer eller har förek<strong>om</strong>mit. Därvid har följande framk<strong>om</strong>mit.<br />
Under den förra regeringen fanns en s.k. IT-strategigrupp s<strong>om</strong> var<br />
knuten till Näringsdepartementet. Gruppen fungerade s<strong>om</strong> ett<br />
rådgivande organ till ansvarigt statsråd. Ledamöterna representerade<br />
myndigheter, organisationer och företag, bl.a. Myndigheten för<br />
skolutveckling, K<strong>om</strong>munförbundet och olika IT-företag. Gruppen hade<br />
ett kansli s<strong>om</strong> bestod av tjänstemän s<strong>om</strong> var anställda i departementet.<br />
Strategigruppen anordnade ett antal olika evenemang i samverkan med<br />
företag och myndigheter. Bland annat anordnades en konferens <strong>om</strong> IT i<br />
skolan under 2006, där företag s<strong>om</strong> Microsoft och Apple medverkade<br />
och betalade för sin del av arrangemanget. Ett annat exempel är ett<br />
frukostseminarium s<strong>om</strong> anordnades i samverkan med tidskriften<br />
C<strong>om</strong>puter Sweden.<br />
Enligt uppgift från Näringsdepartementet förek<strong>om</strong>mer det även vid<br />
internationella resor och besök med främjandeinriktning att intresserade<br />
företag tar visst ansvar för delar av programmet. Sådan verksamhet hålls<br />
dock åtskild från den officiella delen av besöket och det förek<strong>om</strong>mer inte<br />
någon motprestation i form av t.ex. exponering av företagsnamn.<br />
Enligt uppgift från Jordbruksdepartementet kan Södra skogsägarna ha<br />
stått för vissa arrangemang i samband med Sveriges ordförandeskap i<br />
Nordiska ministerrådet 2003.<br />
23
4.3 Sponsring av andra länders ordförandeskap i EU<br />
4.3.1 Finland<br />
I samband med det första finska ordförandeskapet i EU 1999 ingicks<br />
flera avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>, bl.a. med Volvo och Finnair. Värdet av de varor<br />
och tjänster s<strong>om</strong> sponsorerna tillhandahöll uppskattades till ca tio<br />
miljoner finska mark. All <strong>sponsring</strong> utgjordes av varor och tjänster.<br />
Även i samband med Finlands senaste ordförandeskap i EU 2006 ingicks<br />
<strong>sponsring</strong>savtal med två företag. Avtalen benämndes samarbetsavtal och<br />
de två företagen benämndes EU-ordförandeskapets officiella<br />
samarbetsparters. Avtalen <strong>om</strong>fattade hela ordförandeskapet. Det ena<br />
företaget, Volvo, tillhandahöll bilar till de delegationer s<strong>om</strong> deltog i<br />
ordförandeskapet (120 bilar/minibussar) och till polisen (30 bilar). Det<br />
andra företaget, Finlands Skogsstiftelse, bekostade pappret i<br />
mötespublikationer och arrangerade evenemang <strong>om</strong> den finska<br />
skogsindustrin i samband med mötena.<br />
Företagens nytta av samarbetet bestod framför allt av den naturliga<br />
produktsynligheten på mötesplatserna. De två företagen garanterades en<br />
så heltäckande ensamrätt s<strong>om</strong> möjligt, t.ex. gen<strong>om</strong> att endast Volvobilar<br />
användes i bilkorteger. Därutöver förek<strong>om</strong> företagens logotyper i<br />
mötespublikationer. Företagen fick också visa videosammandrag i TVmonitorer<br />
på mötesplatsen. Slutligen fick företagen rätt att använda EUordförandeskapets<br />
logotyp och formuleringen ”Officiell<br />
samarbetspartner under Finlands EU-ordförandeskap” i sin reklam.<br />
Några närmare överväganden <strong>om</strong> reglerna <strong>om</strong> offentlig upphandling var<br />
tillämpliga på <strong>sponsring</strong>en gjordes enligt uppgift inte.<br />
4.3.2 Frankrike<br />
Frankrike var senast ordförandeland år 2000. Enligt uppgifter från den<br />
svenska ambassaden i Paris var användningen av <strong>sponsring</strong> tämligen<br />
begränsad under Frankrikes ordförandeskap.<br />
Frankrike ska ta över ordförandeskapet i EU under hösten 2008. Enligt<br />
uttalanden s<strong>om</strong> den franske statssekreteraren för Europafrågor gjorde i<br />
samband med ett framträdande k<strong>om</strong>mer ordförandeskapsbudgeten att<br />
k<strong>om</strong>pletteras med bidrag från såväl k<strong>om</strong>muner och län s<strong>om</strong> privata<br />
företag. Enligt uppgifter pågår för närvarande en utredning <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong><br />
av ordförandeskapet.<br />
4.3.3 Nederländerna<br />
I samband med det nederländska ordförandeskap i EU 2004togs centrala<br />
riktlinjer <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> fram. Syftet med <strong>sponsring</strong>en var att<br />
nederländska företag skulle få möjlighet att profilera sig gen<strong>om</strong> att bli<br />
associerade med ordförandeskapet. Enligt riktlinjerna fick endast seriösa<br />
företag med ett gott rykte sponsra ordförandeskapet. S<strong>om</strong> motprestation<br />
24
fick sponsorerna kalla sig ”officiella leverantörer” till ordförandeskapet<br />
och företagens logotyper kunde placeras på ordförandeskapets webbsida<br />
och publikationer. Sponsorerna fick inte sälja produkter med<br />
ordförandeskapets logotyp på den öppna marknaden. Kontakten med<br />
sponsorer skedde indirekt gen<strong>om</strong> handelskamrar och<br />
arbetsgivarorganisationer. Frågan <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>savtal skulle ingås<br />
överlämnades till ministerierna, s<strong>om</strong> i Nederländerna är fristående<br />
myndigheter.<br />
Enligt uppgift var att företagen inte var speciellt intresserad av att<br />
sponsra ordförandeskapet. Endast två sponsorer bidrog i någon större<br />
utsträckning till ordförandeskapet. Microsoft tillhandahöll<br />
mjukvarulicenser till alla datorer och ett nederländskt telefonbolag<br />
tillhandhöll telefoner med laddade kontantkort till alla ”liasons officers”<br />
s<strong>om</strong> arbetade med ordförandeskapet. Utöver denna <strong>sponsring</strong> förek<strong>om</strong><br />
även viss <strong>sponsring</strong> via k<strong>om</strong>munerna där evenemangen ägde rum. Värdet<br />
av de produkter s<strong>om</strong> sponsorerna tillhandahöll uppskattades till<br />
ca 300 000 euro.<br />
4.3.4 Storbritannien<br />
Under Storbritanniens ordförandeskap 2005 ingicks inga<br />
<strong>sponsring</strong>savtal, efters<strong>om</strong> det bedömdes att det skulle bli alltför kostsamt<br />
att ta fram lämpliga kandidater.<br />
4.3.5 Tyskland<br />
Tyskland var ordförandeland första halvåret 2007. Frågan <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong><br />
skulle användas i samband med det tyska ordförandeskapet övervägdes<br />
<strong>om</strong>sorgsfullt, både på politisk nivå och på tjänstemannanivå. Det<br />
beslutades att <strong>sponsring</strong>en skulle ha en rimlig <strong>om</strong>fattning och vara<br />
relativt diskret.<br />
Sponsringsavtal tecknades med två företag, Audi/Volkswagen och<br />
Daimler/Chrylser, s<strong>om</strong> ställde limousiner och minibussar till förfogande<br />
för transporter av t.ex. regeringschefer, ministrar och officiella<br />
delegationer. En pool på ca 150 bilar disponerades av det tyska<br />
regeringskansliet under ordförandeskapet. Värdet av transporttjänsterna<br />
uppskattas ha uppgått till ca 4 – 5 miljoner euro. I övrigt förek<strong>om</strong> ingen<br />
<strong>sponsring</strong> av ekon<strong>om</strong>isk betydelse.<br />
Motprestationerna s<strong>om</strong> det tyska regeringskansliet tillhandahöll bestod i<br />
att förbundsregeringen i delegationshandböcker och vissa andra<br />
dokument tackade för understödet från företagen. Företagens logotyper<br />
förek<strong>om</strong> också i dessa dokument. Företagen erbjöds vidare att<br />
fotografera bilkolonnerna framför de officiella byggnaderna före de stora<br />
mötena. Företagens fotografer fick däremot inte vara närvarande under<br />
själva mötena. I avtalen fastställdes att kortegerna skulle vara renodlade,<br />
25
dvs. bestå antingen av enbart Audi eller Mercedes. Det förek<strong>om</strong> inga<br />
logotyper i fonden vid exempelvis presskonferenser.<br />
En bidragande orsak till att det tyska regeringskansliet var relativt<br />
återhållsamt när det gällde <strong>sponsring</strong> var att reglerna <strong>om</strong> offentlig<br />
upphandling är stränga. På politisk nivå ansågs det lämpligt att den tyska<br />
bilindustrin, s<strong>om</strong> av tradition är viktig för den tyska imagen, fick viss<br />
exponering. Man bedömde emellertid att det skulle bli tidsödande och<br />
dyrbart med många mindre <strong>sponsring</strong>savtal in<strong>om</strong> flera <strong>om</strong>råden, och man<br />
tackade därför nej till ett antal propåer från större företag.<br />
4.3.6 Portugal<br />
Portugal innehar ordförandeskapet i EU under andra halvåret 2007. Av<br />
det portugisiska ordförandeskapets webbplats framgår att<br />
ordförandeskapet sponsras av åtta företag, varav fem är stora<br />
internationella företag utan någon särskild anknytning till Portugal.<br />
4.4 Ställningstaganden av statsmakterna beträffande <strong>sponsring</strong><br />
4.4.1 Inledning<br />
Under de senaste 20 åren har det blivit allt vanligare med <strong>sponsring</strong> av<br />
myndigheter. Det gäller framför allt myndigheter in<strong>om</strong> kultur- och<br />
utbildningssektorerna, men det förek<strong>om</strong>mer även att andra myndigheter<br />
låter sig sponsras. Sponsring har under senare år berörts av såväl<br />
riksdagen s<strong>om</strong> regeringen i olika sammanhang.<br />
4.4.2 Kulturutskottet<br />
Sponsring av kulturmyndigheter har behandlats av riksdagen vid några<br />
tillfällen. I kulturutskottets betänkande (1997/98:KrU1), med anledning<br />
av regeringens proposition <strong>om</strong> kulturpolitik (1996/97:3), anfördes att<br />
<strong>sponsring</strong> är allmänt accepterat in<strong>om</strong> kulturens <strong>om</strong>råde och att den ger<br />
ett värdefullt tillskott till finansieringen av kulturinstitutioner och annan<br />
kulturverksamhet. Utskottet framhöll dock att förutsättningen är att<br />
<strong>sponsring</strong>en inte avser basverksamheten och att sponsorn inte uppställer<br />
krav på medbestämmande i fråga <strong>om</strong> verksamhetens innehåll. Vidare<br />
anförde utskottet att det självfallet ligger i kulturinstitutionernas intresse<br />
att inte skada sitt anseende gen<strong>om</strong> att ingå olämpliga <strong>sponsring</strong>savtal.<br />
4.4.3 Riksdagens revisorer<br />
Dåvarande Riksdagens revisorer gen<strong>om</strong>förde en granskning av<br />
förek<strong>om</strong>sten av <strong>sponsring</strong> hos statliga myndigheter. Granskningen<br />
mynnade ut i ett förslag till riksdagen, Riksdagens revisorers förslag<br />
angående <strong>sponsring</strong> av statliga myndigheter (2001/02:RR9). I förslaget<br />
framhöll revisorerna att det för statliga myndigheter finns vissa risker<br />
med <strong>sponsring</strong>ssamarbete. Förvaltningsmyndigheter ska iaktta saklighet<br />
och opartiskhet i sin verksamhet och ett samarbete med sponsorer borde<br />
26
enligt revisorernas uppfattning därför noga övervägas. Revisorerna<br />
anförde att samarbetet t.ex. inte ska stå i strid med övergripande politik<br />
och politiska mål eller med myndighetens mål och grundprinciper.<br />
Revisorerna pekade vidare på risken för att myndigheten kan få en<br />
ekon<strong>om</strong>isk beroendeställning i förhållande till sponsorn. I verksamheter<br />
där myndighetsutövning gentemot enskilda eller företag förek<strong>om</strong>mer<br />
borde enligt revisorernas mening särskild försiktighet iakttas vid<br />
finansiell samverkan med extern part. Revisorerna anförde vidare att en<br />
myndighets objektivitet inte ska kunna ifrågasättas och att bara<br />
misstanken <strong>om</strong> att en myndighet inte agerar opartiskt kan rubba<br />
förtroendet för myndigheten och vara till skada för dess verksamhet. I<br />
förslaget k<strong>om</strong>menterade revisorerna också bl.a. Finansinspektionens<br />
användning av sponsorer för att finansiera en värdepapperskonferens<br />
s<strong>om</strong> inspektionen skulle stå värd för. Åtta av de nio sponsorerna var<br />
företag eller organisationer s<strong>om</strong> stod under Finansinspektionens tillsyn.<br />
Revisorerna ansåg att det var olämpligt att en tillsynsmyndighet sluter<br />
affärsöverensk<strong>om</strong>melse med företag s<strong>om</strong> står under dess tillsyn,<br />
efters<strong>om</strong> myndighetens kärnverksamhet kan k<strong>om</strong>ma att lida skada<br />
gen<strong>om</strong> att det finns en risk för jävsliknande förhållanden och ett<br />
ifrågasättande av myndighetens opartiskhet.<br />
I sitt remissvar 5 på revisorernas förslag anförde Justitie<strong>om</strong>budsmannen<br />
(JO) att det förhållandet att en myndighet s<strong>om</strong> sysslar med<br />
myndighetsutövning ingår sponsoravtal – ett affärsmässigt samarbete till<br />
ömsesidig nytta – med enskilda personer eller företag är en <strong>om</strong>ständighet<br />
s<strong>om</strong> är ägnad att rubba allmänhetens förtroende för myndigheten. Detta<br />
gällde enligt JO även <strong>om</strong> den del av verksamheten s<strong>om</strong> berörs av<br />
sponsoravtalet är skild från myndighetens verksamhet i övrigt.<br />
4.4.4 Konstitutionsutskottet<br />
Riksdagsbehandlingen av revisorernas förslag (bet. 2001/02:KU19, rskr.<br />
2001/02:176) mynnade ut i att riksdagen tillkännagav att regeringen<br />
borde ta ställning till vilka myndigheter eller verksamheter s<strong>om</strong> får<br />
finansieras med <strong>sponsring</strong>. Konstitutionsutskottet anförde att olika<br />
myndigheter kan förhålla sig olika till <strong>sponsring</strong> beroende på arten av<br />
deras verksamhet. Enligt utskottet är det viktigt att slå vakt <strong>om</strong> att<br />
extern finansiering inte undergräver de beslut s<strong>om</strong> fattas i politisk<br />
ordning, men att det dock i första hand ank<strong>om</strong>mer på regeringen att<br />
utöva den styrning av myndigheterna s<strong>om</strong> behövs.<br />
4.4.5 Regleringsbrev<br />
Sedan 2002 har ett antal myndigheter in<strong>om</strong> utgifts<strong>om</strong>rådet 17 Kultur,<br />
medier, trossamfund och fritid i respektive regleringsbrev fått tillstånd<br />
att söka k<strong>om</strong>pletterade finansieringskällor i form av bidrag eller<br />
<strong>sponsring</strong>.<br />
5 JO dnr 2382-2001.<br />
27
5 Den rättsliga regleringen<br />
5.1 Om myndigheternas opartiskhet<br />
5.1.1 Regeringsformen<br />
Enligt 1 kap. 9 § regeringsformen ska förvaltningsmyndigheter och andra<br />
s<strong>om</strong> fullgör uppgifter in<strong>om</strong> den offentliga förvaltningen i sin verksamhet<br />
beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet.<br />
Kravet på saklighet och opartiskhet gäller även regeringen när den agerar<br />
s<strong>om</strong> högsta förvaltningsmyndighet (se prop. 1975/76:209 s. 138).<br />
Stadgandet uppställer krav på objektivitet, opartiskhet och lika<br />
behandling av medborgarna vid tillämpningen av lagar, förordningar och<br />
andra rättsliga normer.<br />
5.1.2 Kapitalförsörjningsförordningen<br />
Till följd av det ovan nämnda tillkännagivandet av riksdagen (se avsnitt<br />
4.4.4) infördes den 1 januari 2007 en ny bestämmelse i<br />
kapitalförsörjningsförordningen, 15 a §, s<strong>om</strong> reglerar myndigheternas<br />
möjlighet att ta emot och disponera icke-statliga medel. Bestämmelsen<br />
tar sikte på bl.a. <strong>sponsring</strong>.<br />
En myndighet får enligt denna bestämmelse ta emot och disponera ickestatliga<br />
medel endast <strong>om</strong> ink<strong>om</strong>sten är av tillfällig natur eller mindre<br />
<strong>om</strong>fattning, och ink<strong>om</strong>sten inte rubbar förtroendet för myndighetens<br />
opartiskhet i myndighetsutövningen eller annars skadar myndighetens<br />
anseende. Myndigheten får inte heller ta emot icke-statliga medel <strong>om</strong> det<br />
skulle medföra ett ökat behov av medel från statsbudgeten eller att högre<br />
avgifter måste tas ut i avgiftsfinansierad verksamhet.<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> ska enligt 45 § förordningen (1996:1515) med<br />
instruktion för <strong>Regeringskansliet</strong> tillämpa de ekon<strong>om</strong>iadministrativa<br />
bestämmelser s<strong>om</strong> gäller för myndigheter under regeringen, <strong>om</strong><br />
regeringen inte beslutar något annat.<br />
Ekon<strong>om</strong>istyrningsverket (ESV) har utfärdat föreskrifter till 15 a §<br />
kapitalförsörjningsförordningen 6 s<strong>om</strong> innebär att en myndighet s<strong>om</strong><br />
överväger att ingå ett samarbete <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> av myndighetens<br />
verksamhet ska upprätta en policy med interna riktlinjer för sådana<br />
samarbeten.<br />
I samband med att 15 a § infördes i kapitalförsörjningsförordningen har<br />
ESV i allmänna råd till denna bestämmelse uttalat att med <strong>sponsring</strong><br />
avses normalt en överensk<strong>om</strong>melse varigen<strong>om</strong> en sponsor tillhandahåller<br />
6 ESV Cirkulär 2006:5.<br />
28
den sponsrade parten kontanta medel, varor eller tjänster i utbyte mot<br />
exponering av ett företagsnamn eller varumärke samt eventuellt andra<br />
förmåner.<br />
5.1.3 Ärenden hos Justitiekanslern och Justitie<strong>om</strong>budsmannen<br />
Justitiekanslern<br />
Justitiekanslern (JK) har behandlat <strong>sponsring</strong> i ett ärende <strong>om</strong> bilföretags<br />
<strong>sponsring</strong> av räddningsfordon in<strong>om</strong> försvaret och k<strong>om</strong>munal<br />
räddningstjänst (JK dnr 1934-95-22). Sponsringen bestod i att bilföretag<br />
stod för en del av kostnaden för leasing av bilarna, mot att bilföretagen<br />
fick viss reklam gen<strong>om</strong> att företagens namn fanns angivna på bilarna. JK<br />
ansåg att <strong>sponsring</strong> där ett företag ger ekon<strong>om</strong>iskt stöd till offentlig<br />
verksamhet och i gengäld erhåller någon form av motprestation,<br />
principiellt står i strid med grunderna för hur den offentliga<br />
verksamheten är tänkt att bedrivas och finansieras. En grundläggande<br />
princip i all offentlig förvaltning är enligt JK att <strong>om</strong>fattningen och<br />
inriktningen av verksamheten bestäms av politiska behöriga organ och<br />
att dessa organ också ställer erforderliga resurser till förfogande för att<br />
verksamheten ska kunna bedrivas på ett tillfredsställande sätt. JK<br />
framhöll vidare att det finns risk för att jävsliknande förhållanden kan<br />
uppstå när privata ekon<strong>om</strong>iska intressen och offentlig verksamhet<br />
sammanblandas i ett avtal s<strong>om</strong> för en ut<strong>om</strong>stående kan ge intryck av att<br />
de berörda privata bolagen har givits en särställning när myndigheterna<br />
utövar sina offentliga funktioner. Redan det förhållandet att allmänheten<br />
kan misstänka att otillbörliga hänsyn kan k<strong>om</strong>ma att tas i den offentliga<br />
verksamheten på grund av den nära kopplingen till ett privat ekon<strong>om</strong>iskt<br />
intresse är enligt JK till skada för det allmänna.<br />
Justitie<strong>om</strong>budsmannen<br />
JO har behandlat två ärenden <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>.<br />
Det första ärendet gällde lämpligheten av att privata företag betalade<br />
polisens annonser i en lokaltidning och bjöd allmänheten på kaffe och<br />
bullar i samband med att polisens husvagn besökte olika orter (JO:s<br />
ämbetsberättelse 1997/98 s. 155). Rikspolisstyrelsen, s<strong>om</strong> yttrade sig i<br />
ärendet, anförde att det är en självklar grundprincip att polisen inte får ta<br />
emot bidrag med hänsyn till de särskilda krav s<strong>om</strong> måste ställas på<br />
polisen och för att förtroendet för verksamhetens objektivitet ska kunna<br />
bibehållas. Rikspolisstyrelsen framhöll vidare att det på detta <strong>om</strong>råde är<br />
påkallat att iaktta mycket stor försiktighet. Gåvor eller bidrag till<br />
verksamheten, s.k. <strong>sponsring</strong>, kan ge upphov till misstankar att givaren<br />
även k<strong>om</strong>mer i åtnjutande av en positiv särbehandling från polisens sida.<br />
Redan att skapa en grogrund för sådana misstankar ansåg<br />
Rikspolisstyrelsen vara helt oacceptabelt. JO anslöt sig i beslutet till den<br />
restriktiva syn på polisens möjlighet att motta gåvor från enskilda s<strong>om</strong><br />
Rikspolisstyrelsen gett uttryck för.<br />
29
Det andra ärendet gällde <strong>sponsring</strong> av mötesverksamhet (JO:s<br />
ämbetsberättelse 1999/2000 s. 366). En byggnadsnämnd hade låtit ett<br />
privat företag bekosta ett extra nämndsammanträde för behandling av ett<br />
bygglovsärende där företaget var sökande. JO uttalade att det måste<br />
betraktas s<strong>om</strong> ett flagrant avsteg från den objektivitetsprincip och den<br />
likhetsprincip s<strong>om</strong> enligt 1 kap. 9 § regeringsformen gäller in<strong>om</strong> den<br />
offentliga förvaltningen att på detta sätt ge en enskild sökande möjlighet<br />
att köpa sig förtur till en behandling av sitt ärende.<br />
5.2 Sponsring och reglerna <strong>om</strong> offentlig upphandling<br />
5.2.1 Inledning<br />
Bedömningen av <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> s<strong>om</strong> en myndighet tar emot ska<br />
upphandlas har betydelse för en mängd frågor s<strong>om</strong> rör <strong>sponsring</strong> och<br />
särskilt frågan <strong>om</strong> vilka motprestationer s<strong>om</strong> en myndighet kan<br />
tillhandahålla en sponsor (se närmare <strong>om</strong> dessa överväganden i avsnitt 8).<br />
Nedan ges därför en beskrivning av reglerna <strong>om</strong> offentlig upphandling i<br />
relevanta delar.<br />
5.2.2 Allmänt <strong>om</strong> offentlig upphandling<br />
Upphandlingar s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>förs av myndigheter och andra offentliga<br />
organ ska följa reglerna i den svenska lagstiftningen <strong>om</strong> offentlig<br />
upphandling, s<strong>om</strong> innehåller regler <strong>om</strong> annonsering, val av<br />
upphandlingsformer och tidsfrister.<br />
Från och med den 1 januari 2008 ersätts lagen (1992:1528) <strong>om</strong> offentlig<br />
upphandling (LOU) av två nya lagar, lagen (2007:1091) <strong>om</strong> offentlig<br />
upphandling och lagen (2007:1092) <strong>om</strong> upphandling in<strong>om</strong> <strong>om</strong>rådena<br />
vatten, energi, transporter och posttjänster. Av de två nya lagarna är det<br />
främst lagen <strong>om</strong> offentlig upphandling s<strong>om</strong> är av intresse i detta<br />
sammanhang, och hänvisningar i det följande avser denna lag.<br />
De nya lagarna bygger på två EG-direktiv <strong>om</strong> offentlig upphandling,<br />
direktivet 2004/18/EG <strong>om</strong> samordning av förfarandena vid offentlig<br />
upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster, samt direktiv<br />
2004/17/EG <strong>om</strong> samordning av förfarandena vid upphandling in<strong>om</strong><br />
<strong>om</strong>rådena vatten, energi, transporter och posttjänster. Dessa direktiv<br />
utgör i sin tur i huvudsak en sammanläggning och <strong>om</strong>strukturering av<br />
fyra äldre direktiv <strong>om</strong> offentlig upphandling 7 .<br />
7 Rådets direktiv 92/50/EEG av den 18 juni 1992 <strong>om</strong> samordning av förfarandena id<br />
offentlig upphandling av tjänster (EGT 1992 L 209/1), rådets direktiv 93/36/EEG av den<br />
14 juni 1993 <strong>om</strong> samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av varor (EGT<br />
1993 L 199/1), rådets direktiv 93/37/EEG av den 14 juni 1993 <strong>om</strong> samordning av<br />
förfarandena vid tilldelning av offentliga upphandlingskontrakt för bygg- och<br />
anläggningsarbeten (EGT 1993 L 1999/54) samt rådets direktiv 93/38/EEG av den 14 juni<br />
30
En grundläggande princip in<strong>om</strong> EG-rätten är principen <strong>om</strong> ickediskriminering.<br />
Denna princip finns inskriven i både de äldre och de nya<br />
upphandlingsdirektiven. I LOU har icke-diskrimineringsprincipen<br />
k<strong>om</strong>mit till uttryck i 1 kap. 4 §, där det uppställs krav på att<br />
upphandlingar ska göras med utnyttjande av de konkurrensmöjligheter<br />
s<strong>om</strong> finns och även i övrigt gen<strong>om</strong>föras affärsmässigt. Anbudsgivare,<br />
anbudssökande och anbud ska vidare behandlas utan ovidk<strong>om</strong>mande<br />
hänsyn. Enligt 1 kap. 9 § i den nya lagen <strong>om</strong> offentlig upphandling ska<br />
upphandlande myndigheter behandla leverantörer på ett likvärdigt och<br />
icke-diskriminerande sätt.<br />
EG-d<strong>om</strong>stolen har i ett antal d<strong>om</strong>ar tolkat innebörden i principen <strong>om</strong><br />
icke-diskriminering så att de krav s<strong>om</strong> ställs på upphandlingen inte får<br />
gynna någon s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer från orten eller representerar ett visst <strong>om</strong>råde,<br />
efters<strong>om</strong> detta leder till diskriminering av företag från andra länder.<br />
Om det skulle uppstå en konflikt mellan svensk lag och EG-rätt ska EGrätten<br />
ha företräde. Upphandlingsdirektivens bestämmelser har i vissa<br />
delar s.k. direkt effekt, vilket något förenklat innebär att <strong>om</strong> exempelvis<br />
ett begrepp i den svenska lagstiftningen <strong>om</strong> offentlig upphandling inte<br />
har samma innebörd s<strong>om</strong> motsvarande begrepp s<strong>om</strong> används i ett EGdirektiv,<br />
ska under vissa förutsättningar s<strong>om</strong> inte närmare utvecklas här<br />
direktivets regel tillämpas i stället för den svenska lagstiftningen.<br />
Syftet med upphandlingsdirektiven är att regelsystemet kring offentliga<br />
upphandlingar ska bidra till gen<strong>om</strong>förandet av den gemensamma<br />
marknaden gen<strong>om</strong> att företag i alla medlemsstater ska kunna konkurrera<br />
<strong>om</strong> offentliga kontrakt på lika villkor i medlemsstaterna.<br />
5.2.3 Definition av upphandling<br />
Enligt 1 kap. 5 § LOU avses med upphandling köp, leasing, hyra eller<br />
hyrköp av varor, byggentreprenader eller tjänster. I förslagen till nya<br />
upphandlingslagar finns inte någon motsvarande uppräkning av olika<br />
förvärvsformer. Enligt 2 kap. 13 § i den nya lagen <strong>om</strong> offentlig<br />
upphandling definieras i stället offentlig upphandling s<strong>om</strong> de åtgärder<br />
s<strong>om</strong> vidtas av en upphandlande myndighet i syfte att tilldela ett kontrakt<br />
eller ingå ett ramavtal avseende varor, tjänster eller byggentreprenader.<br />
Kontrakt definieras enligt 2 kap. 10 § samma lag s<strong>om</strong> ett skriftligt avtal<br />
med ekon<strong>om</strong>iska villkor s<strong>om</strong> sluts mellan en eller flera upphandlande<br />
myndigheter och en eller flera leverantörer, avser utförande av<br />
byggentreprenad, leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster, och<br />
undertecknas av parterna eller signeras av dem med en elektronisk<br />
signatur.<br />
1993 <strong>om</strong> samordning av upphandlingsförfarandena för enheter s<strong>om</strong> har verksamhet in<strong>om</strong><br />
vatten-, energi-, transport- och telek<strong>om</strong>munikationssektorerna (EGT 1993 L 189/84).<br />
31
I det direktiv s<strong>om</strong> den nya lagen <strong>om</strong> offentlig upphandling bygger på,<br />
definieras offentliga kontrakt enligt artikel 2 a) s<strong>om</strong> skriftliga kontrakt<br />
med ekon<strong>om</strong>iska villkor s<strong>om</strong> slutits mellan en eller flera ekon<strong>om</strong>iska<br />
aktörer och en eller flera upphandlande myndigheter och s<strong>om</strong> avser<br />
utförande av byggentreprenad, leverans av varor eller tillhandahållande av<br />
tjänster i den mening s<strong>om</strong> avses i direktivet. Med offentliga varukontrakt<br />
avses enligt artikel 2 c) köp, leasing, hyra eller hyrköp, med eller utan<br />
möjlighet till köp, av varor. Med offentliga tjänstekontrakt avses enligt 2<br />
d) kontrakt s<strong>om</strong> avser utförandet av sådana tjänster s<strong>om</strong> anges i en bilaga<br />
till direktivet.<br />
S<strong>om</strong> framgår av det sagda avses med upphandling en anskaffning av<br />
något, dvs. att den offentliga sektorn tillförs något, t.ex. en vara eller en<br />
tjänst, och betalar för detta. Om en myndighet avhänder sig något, t.ex.<br />
gen<strong>om</strong> en försäljning, är det inte fråga <strong>om</strong> en upphandling och<br />
upphandlingsreglerna ska inte tillämpas.<br />
5.2.4 Gåvor utan krav på motprestation<br />
Traditionellt har även gåvor utan krav på motprestation från företag för<br />
att stödja en viss verksamhet betecknats s<strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>. Frågan är <strong>om</strong><br />
gåvor utan krav på motprestation behöver upphandlas eller inte.<br />
I LOU definieras upphandling s<strong>om</strong> köp, leasing, hyra eller hyrköp.<br />
Gåvor <strong>om</strong>fattas inte av denna definition. Den nya lagen <strong>om</strong> offentlig<br />
upphandling är emellertid inte lika tydlig på denna punkt. Av såväl den<br />
nya lagen <strong>om</strong> offentlig upphandling s<strong>om</strong> direktiven framgår dock att<br />
offentliga upphandlingskontrakt ska innehålla ekon<strong>om</strong>iska villkor.<br />
Dåvarande Nämnden för offentlig upphandling 8 , i fortsättningen<br />
benämnd NOU, har i en rapport 9 till regeringen anfört att <strong>om</strong> någon<br />
ensidigt skänker något kan det inte anses innebära att ett avtal med<br />
ekon<strong>om</strong>iska villkor upprättats. Inte heller tjänster s<strong>om</strong> utförs ideellt, dvs.<br />
utan krav på betalning eller annan motprestation, behöver upphandlas<br />
enligt NOU 10 . Enligt NOU krävs att det föreligger någon form av<br />
ömsesidigt förpliktande för att ett avtal ska <strong>om</strong>fattas av<br />
upphandlingsdirektiven. Detta framgår enligt NOU särskilt tydligt av<br />
den danska översättningen av upphandlingsdirektiven, där det talas <strong>om</strong><br />
”gensidigt bebyrdende aftaler”.<br />
I propositionen till den nya lagen <strong>om</strong> offentlig upphandling konstateras<br />
att helt benefika förvärv inte <strong>om</strong>fattas av upphandlingsreglerna (prop.<br />
2006/07:128 s. 302).<br />
8<br />
De uppgifter s<strong>om</strong> NOU tidigare hade har sedan den 1 september 2007 förts över på<br />
Konkurrensverket.<br />
9<br />
Rapport från NOU avseende uppdraget från regeringen att klarlägga under vilka<br />
förutsättningar lagen (1992:1528) <strong>om</strong> offentlig upphandling är tillämplig vid <strong>sponsring</strong> av<br />
varor och tjänster till statliga myndigheter, NOU:s dnr 2003/0039-28.<br />
10<br />
Upphandling med inslag av ideella tjänster eller gåvor, NOU:s nyhetsbrev oktober 2005.<br />
32
5.2.5 Motprestationer s<strong>om</strong> har ett ekon<strong>om</strong>iskt värde<br />
NOU har i sin ovan nämnda rapport anfört att EG-direktiven inte<br />
definierar hur de upphandlande enheterna ska betala för de varor, tjänster<br />
eller byggentreprenader de köper och att betalningsformen är oväsentlig<br />
för att avgöra <strong>om</strong> en offentlig upphandling ska ske. Alla former av<br />
byteshandel <strong>om</strong>fattas enligt NOU av reglerna i EG-direktiven. EGdirektiven<br />
är enligt NOU:s uppfattning således tillämpliga t.ex. i de fall<br />
en upphandlande enhet betalar hela eller delar av inköp av nya<br />
tjänstebilar med att sälja de gamla tjänstebilarna till leverantören.<br />
NOU hänvisar därvid till att EU-k<strong>om</strong>missionen 11 har ansett att<br />
begreppet ”avtal med ekon<strong>om</strong>iska villkor” ska ges en vid tolkning.<br />
Begreppet <strong>om</strong>fattar enligt k<strong>om</strong>missionen såväl alla former av ersättning<br />
s<strong>om</strong> kan kvantifieras i pengar och s<strong>om</strong> en upphandlande enhet åtar sig att<br />
utge till en leverantör, s<strong>om</strong> alla olika sätt på vilka en leverantör, i utbyte<br />
mot ersättning, kan åta sig att ställa varor till den upphandlande enhetens<br />
förfogande, eller utföra tjänster eller bygg- och anläggningsarbeten för<br />
den upphandlande enhetens räkning.<br />
NOU hänvisar vidare till EG-d<strong>om</strong>stolens d<strong>om</strong> i mål C-399/98 (”La<br />
Scala”). D<strong>om</strong>stolen fann i målet att ett avtal s<strong>om</strong> innebar att en<br />
upphandlande enhet efterskänkte en avgift skulle anses uppfylla kriteriet<br />
avseende ekon<strong>om</strong>iskt villkor i upphandlingsdirektiven. Enligt NOU<br />
innebär d<strong>om</strong>stolens tolkning att varje form av ersättning från den<br />
upphandlande enhetens sida ska anses vara betalning, oavsett <strong>om</strong> denna<br />
skett gen<strong>om</strong> kontanta medel eller gen<strong>om</strong> att t.ex. efterskänka vissa<br />
avgifter.<br />
K<strong>om</strong>missionen har i en grönbok 12 <strong>om</strong> ”offentlig-privata partnerskap”,<br />
s<strong>om</strong> presenterades i samband med att de nya upphandlingsdirektiven<br />
antogs under 2004, gjort en liknande tolkning av La Scala-d<strong>om</strong>en. I<br />
grönboken diskuteras bl.a. begreppet offentligt-privat partnerskap i<br />
förhållande till EG-rätten <strong>om</strong> offentlig upphandling. K<strong>om</strong>missionen<br />
anför därvid att ekon<strong>om</strong>isk ersättning för ett avtal inte innebär att ett<br />
belopp obligatoriskt måste utbetalas direkt av den offentliga partnern,<br />
utan att ersättningen kan bestå i varje form av ekon<strong>om</strong>isk motprestation<br />
s<strong>om</strong> erhålls av den privata partnern.<br />
Detta synsätt har även k<strong>om</strong>mit till uttryck i propositionen till ny lag <strong>om</strong><br />
offentlig upphandling, där det anförs att definitionen av kontrakt<br />
<strong>om</strong>fattar alla förvärv med någon form av motprestation s<strong>om</strong> har ett<br />
ekon<strong>om</strong>iskt värde (prop. 2006/07:128 s. 302).<br />
11<br />
Guide to the C<strong>om</strong>munity rules on public procurement of services, s. 12, Guide to the<br />
C<strong>om</strong>munity rules on public works contracts, s. 12 och Guide to the C<strong>om</strong>munity rules on<br />
public supply contracts, s. 9.<br />
12<br />
Grönbok <strong>om</strong> offentlig-privata partnerskap och EG-rätten <strong>om</strong> offentlig upphandling och<br />
koncessioner, KOM(2004)327 slutlig.<br />
33
5.2.6 Värdet överstiger motprestationerna<br />
Vid <strong>sponsring</strong> är det inte ovanligt att värdet av den motprestation s<strong>om</strong><br />
den sponsrade parten tillhandahåller understiger värdet av det s<strong>om</strong><br />
sponsorn tillhandahåller. Ett sådant avtal innehåller därmed inslag av<br />
såväl köp och byte s<strong>om</strong> gåva.<br />
NOU har i sin ovan nämnda rapport berört frågan <strong>om</strong> hur s.k. blandade<br />
avtal ska behandlas i upphandlingshänseende. Reglerna <strong>om</strong> offentlig<br />
upphandling skiljer sig mellan t.ex. tjänster och varor. När ett avtal<br />
innebär upphandling av både tjänster och varor ska valet av<br />
upphandlingsregler enligt upphandlingsdirektiven göras enligt en<br />
”överviktsprincip”, s<strong>om</strong> innebär att den del av kontraktet s<strong>om</strong> är<br />
värdemässigt störst ska styra valet av upphandlingsregler. NOU<br />
konstaterar dock att denna typ av överviktsprincip emellertid inte<br />
existerar när det gäller frågan <strong>om</strong> en offentlig upphandling<br />
överhuvudtaget ska gen<strong>om</strong>föras eller inte. Upphandling ska enligt NOU<br />
ske så snart en myndighet lämnar en motprestation s<strong>om</strong> har ett<br />
ekon<strong>om</strong>iskt värde, oavsett <strong>om</strong> värdet av den lämnade motprestationen<br />
står i proportion till värdet av det s<strong>om</strong> mottagits av myndigheten. NOU<br />
hänvisar därvid till EG-d<strong>om</strong>stolens d<strong>om</strong> i mål C-44/96 (”Mannesmann”).<br />
Mannesmann-målet behandlade frågan <strong>om</strong> ett tryckeri – s<strong>om</strong> dels hade<br />
uppgifter s<strong>om</strong> endast fick utföras av offentliga organ, dels bedrev privat<br />
tryckeriverksamhet – skulle upphandla utrustning s<strong>om</strong> kunde användas i<br />
båda delarna av tryckeriets verksamhet enligt reglerna <strong>om</strong> offentlig<br />
upphandling. D<strong>om</strong>stolen konstaterade att det inte görs någon<br />
distinktion i det tillämpliga upphandlingsdirektivet mellan<br />
upphandlingskontrakt s<strong>om</strong> en upphandlande myndighet tilldelar för att<br />
fullgöra sin uppgift att tillgodose allmänna intressen och kontrakt s<strong>om</strong><br />
inte har något samband med denna uppgift. Avsaknaden av en sådan<br />
distinktion förklaras av att syftet med direktivet är att utesluta risken att<br />
nationella anbudsgivare eller sökande ges företräde när upphandlande<br />
myndigheter tilldelar kontrakt. Mot den bakgrunden slog d<strong>om</strong>stolen fast<br />
att upphandlingskontrakt – oavsett sitt slag – s<strong>om</strong> tilldelas av ett organ<br />
s<strong>om</strong> har offentliga uppgifter i direktivets mening ska anses s<strong>om</strong><br />
offentliga upphandlingskontrakt.<br />
5.2.7 Direktupphandling<br />
Upphandlingsdirektiven gäller inte upphandlingar vars värde understiger<br />
i direktiven angivna tröskelvärden. För närvarande är tröskelvärdet cirka<br />
1 250 000 kronor för statliga myndigheter vid upphandling av varor och<br />
tjänster, ut<strong>om</strong> beträffande vissa särskilt angivna tjänster (se 2 kap. 1 §<br />
och 5 kap. 4 § LOU samt 2 § förordningen [2000:63] <strong>om</strong> tröskelvärden<br />
vid offentlig upphandling).<br />
I såväl LOU s<strong>om</strong> i den nya lagen <strong>om</strong> offentlig upphandling regleras dock<br />
även förfarandet vid upphandlingar s<strong>om</strong> understiger direktivens<br />
tröskelvärden. Enligt 6 kap. 2 § LOU respektive 15 kap. 3 § i den nya<br />
34
lagen <strong>om</strong> offentlig upphandling ska en upphandlande enhet göra sådana<br />
upphandlingar gen<strong>om</strong> förenklad upphandling eller urvalsupphandling.<br />
Båda bestämmelserna medger emellertid även att en upphandlande enhet<br />
gör en s.k. direktupphandling <strong>om</strong> upphandlingens värde är lågt eller <strong>om</strong><br />
det finns synnerliga skäl. Vid direktupphandling kan den upphandlande<br />
enheten vända sig direkt till en enda leverantör. Myndigheten ska enligt<br />
bestämmelserna vid behov fastställa riktlinjer för användningen av<br />
direktupphandling.<br />
Av 9 § <strong>Regeringskansliet</strong>s föreskrifter för upphandling (RKF 2004:10)<br />
framgår att beloppsgränsen för en direktupphandling är fem<br />
prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) <strong>om</strong> allmän försäkring exklusive<br />
mervärdeskatt. Det motsvarar 215 000 kronor under 2007.<br />
6 Definition och avgränsning av begreppet <strong>sponsring</strong><br />
6.1 Definition av <strong>sponsring</strong><br />
Arbetsgruppens bedömning: Med <strong>sponsring</strong> avses i förevarande<br />
pr<strong>om</strong>emoria en överensk<strong>om</strong>melse varigen<strong>om</strong> en sponsor<br />
tillhandahåller <strong>Regeringskansliet</strong> varor eller tjänster i utbyte mot<br />
exponering av ett företags- eller organisationsnamn och eventuellt<br />
andra förmåner.<br />
Skälen för arbetsgruppens bedömning<br />
I juridisk mening är <strong>sponsring</strong> ett svårdefinierat begrepp. Sponsring kan<br />
innehålla m<strong>om</strong>ent av både köp, byte och gåva. Olika försök att definiera<br />
<strong>sponsring</strong> har gjorts under senare år, såväl av myndigheter s<strong>om</strong> av andra.<br />
Arbetsgruppen har enligt uppdraget att utgå från den definition av<br />
<strong>sponsring</strong> s<strong>om</strong> finns i ESV:s allmänna råd till 15 a §<br />
kapitalförsörjningsförordningen. I dessa allmänna råd definieras<br />
<strong>sponsring</strong> s<strong>om</strong> en överensk<strong>om</strong>melse varigen<strong>om</strong> en sponsor<br />
tillhandahåller den sponsrade parten kontanta medel, varor eller tjänster i<br />
utbyte mot exponering av ett företagsnamn eller varumärke samt<br />
eventuellt andra förmåner.<br />
För att en transaktion ska utgöra <strong>sponsring</strong> enligt ESV:s definition<br />
förutsätts att det finns en ömsesidighet mellan parterna. Sponsorn<br />
tillhandahåller pengar, varor eller tjänster i utbyte mot en motprestation i<br />
någon form från den s<strong>om</strong> sponsras. Det innebär att rena gåvor utan krav<br />
på motprestation inte <strong>om</strong>fattas av ESV:s definition av <strong>sponsring</strong>.<br />
Särskilda regler <strong>om</strong> myndigheternas möjlighet att ta emot gåvor finns i<br />
donationsförordningen (1998:140).<br />
35
I samband med det svenska ordförandeskapet i EU 2001 användes inte<br />
begreppet <strong>sponsring</strong>. I de riktlinjer s<strong>om</strong> togs fram inför<br />
ordförandeskapet benämndes de avtal s<strong>om</strong> ingicks med företag och<br />
organisationer i stället samarbetsavtal och de företag och organisationer<br />
s<strong>om</strong> avtalen slöts med benämndes nationella eller lokala officiella<br />
leverantörer. Enligt vad s<strong>om</strong> framgår av den ovan nämnda rapporten från<br />
2001-sekretariatet (se avsnitt 4.2.1) gjordes överväganden inför<br />
ordförandeskapet <strong>om</strong> relevansen av begreppet <strong>sponsring</strong>. Det skulle<br />
enligt vad s<strong>om</strong> framhölls i rapporten kunna leda till missförstånd att<br />
använda detta begrepp mot bakgrund av att regeringens motprestation<br />
inte kunde anses s<strong>om</strong> normal på marknaden, att regeringen inte erhöll<br />
någon likvid och att ordförandeskapet hade full finansiering i egen<br />
budget. Enligt arbetsgruppens uppfattning står det emellertid helt klart<br />
att de avtal s<strong>om</strong> ingicks med företag och organisationer i samband med<br />
ordförandeskapet <strong>om</strong>fattas av ESV:s definition av <strong>sponsring</strong>.<br />
Arbetsgruppen har s<strong>om</strong> redan nämnts ovan att utgå från ESV:s definition<br />
i sitt arbete. I huvudsak lämpar den sig väl för att ligga till grund för de<br />
överväganden s<strong>om</strong> arbetsgruppen gör i det följande. I avsnitt 7.7 nedan<br />
föreslår arbetsgruppen emellertid att <strong>Regeringskansliet</strong> inte ska få ta<br />
emot kontanta medel från en sponsor. Vidare föreslår arbetsgruppen i<br />
avsnitt 8.8 att <strong>Regeringskansliet</strong> inte ska exponera en sponsors<br />
varumärke. I enlighet härmed bör det framgå av den definition av<br />
<strong>sponsring</strong> s<strong>om</strong> arbetsgruppen använder sig av att <strong>Regeringskansliet</strong><br />
endast kan ta emot <strong>sponsring</strong> i form av varor och tjänster samt att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s motprestation endast kan bestå av exponering av<br />
företags- eller organisationsnamn och eventuellt andra förmåner.<br />
En definition av <strong>sponsring</strong> har tagits in i avsnitt 1 i arbetsgruppens<br />
förslag till riktlinjer för <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
6.2 Sponsring eller samverkan?<br />
Arbetsgruppens bedömning: Samverkan mellan flera parter s<strong>om</strong> har<br />
ett gemensamt intresse av en fråga och s<strong>om</strong> innebär att parterna<br />
tillsammans finansierar och gen<strong>om</strong>för ett projekt, t.ex. en konferens,<br />
ett seminarium eller liknande, utgör normalt inte <strong>sponsring</strong>.<br />
Skälen för arbetsgruppens bedömning<br />
Det förek<strong>om</strong>mer emellanåt att myndigheter deltar i olika former av<br />
samverkansprojekt tillsammans med företag, organisationer eller andra<br />
parter. Med samverkansprojekt avses i detta sammanhang att flera parter<br />
s<strong>om</strong> har ett gemensamt intresse av en fråga tillsammans gen<strong>om</strong>för ett<br />
projekt, t.ex. en konferens, ett seminarium eller liknande.<br />
Under förutsättning att alla parter bidrar till projektet och att det inte är<br />
fråga <strong>om</strong> att någon part får pengar, varor eller tjänster, t.ex. i form av<br />
reklam, från någon av de andra parterna s<strong>om</strong> ingår i projektet, rör det sig<br />
36
inte <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> enligt ESV:s definition. Deltar en myndighet i ett<br />
projekt tillsammans med privata företag eller organisationer kan det<br />
emellertid i vissa situationer vara svårt att avgöra <strong>om</strong> det rör sig <strong>om</strong> ett<br />
samverkansprojekt eller <strong>om</strong> det är fråga <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>. Det avgörande för<br />
bedömningen bör vara <strong>om</strong> någon av de parter s<strong>om</strong> bidrar till projektet<br />
kan sägas få en motprestation av någon av de övriga parterna. I en<br />
situation där myndigheten utåt står s<strong>om</strong> huvudansvarig och de övriga<br />
parterna bidrar gen<strong>om</strong> att delvis finansiera projektet, kan det i vissa<br />
situationer vara att bedöma s<strong>om</strong> att övriga parter får en motprestation i<br />
form av reklam och att en <strong>sponsring</strong>ssituation därmed föreligger (se<br />
närmare avsnitt 8).<br />
Bedömningen av <strong>om</strong> en motprestation lämnas är till stor del beroende av<br />
hur projektet marknadsförs utåt. Om parterna gör tydligt att<br />
evenemanget är ett samverkansprojekt mellan flera parter och dessa<br />
gemensamt står för administration och finansiering torde det normalt<br />
inte vara fråga <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>.<br />
Av intresse vid bedömningen är också anknytningen mellan de ingående<br />
parternas verksamhet och det syfte s<strong>om</strong> evenemanget har. Om t.ex. ett<br />
företag s<strong>om</strong> tillverkar bilar delfinansierar ett projekt <strong>om</strong> IT i skolan så<br />
finns inte någon sådan anknytning. Beroende på hur bilföretagets<br />
deltagande marknadsförs ligger det då nära till hands att antingen<br />
bedöma företagets bidrag s<strong>om</strong> en gåva utan motprestation eller – <strong>om</strong><br />
företaget får en motprestation gen<strong>om</strong> att dess namn exponeras i samband<br />
med projektet – s<strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>. Om syftet med projektet ligger i linje<br />
med företagets egen verksamhet skulle bedömningen kunna bli en annan,<br />
t.ex. <strong>om</strong> ett bilföretag s<strong>om</strong> arbetar med att utveckla handikappanpassade<br />
bilar delfinansierar en konferens <strong>om</strong> transportmöjligheter för personer<br />
med funktionshinder.<br />
6.3 Sponsring eller rabatt?<br />
Arbetsgruppens bedömning: Rabatter från leverantörer s<strong>om</strong><br />
<strong>Regeringskansliet</strong> köper varor eller tjänster från utgör inte <strong>sponsring</strong>.<br />
37
Skälen för arbetsgruppens bedömning<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> har i likhet med andra aktörer på marknaden möjlighet<br />
att utverka rabatter. Med rabatt avses i detta sammanhang att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> erbjuds köpa varan eller tjänsten till ett lägre pris än<br />
vad leverantören normalt tar ut av sina kunder. För vissa leverantörer<br />
torde möjligheten att leverera varor eller tjänster till <strong>Regeringskansliet</strong><br />
innebära en möjlighet att få en naturlig exponering av den egna<br />
produkten, t.ex. i media eller i förhållande till de personer s<strong>om</strong> nyttjar<br />
varan eller tjänsten. En sådan exponering kan i sig ha ett sådant värde för<br />
leverantören att denne är beredd att ge <strong>Regeringskansliet</strong> större rabatt på<br />
olika varor eller tjänster än annars hade varit fallet. Under förutsättning<br />
att <strong>Regeringskansliet</strong> betalar för varan med kontanta medel är det<br />
emellertid inte fråga <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>.<br />
Om rabatten i stället skulle bestå i att leverantören tillhandahåller vissa<br />
produkter utan kostnad, är det normalt fråga <strong>om</strong> en gåva. Om<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> i en sådan situation tillhandahåller en leverantör andra<br />
förmåner än kontanta medel kan det dock vara fråga <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>. I<br />
avsnitt 8.7 nedan gör arbetsgruppen emellertid bedömningen att enbart<br />
det förhållandet att leverantören får en naturlig produktsynlighet inte är<br />
tillräckligt för att en sådan motprestation ska anses föreligga s<strong>om</strong><br />
innebär att det är fråga <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>.<br />
6.4 Utlandsmyndigheternas främjandeverksamhet<br />
Arbetsgruppens bedömning: Arbetsgruppens ställningstaganden i<br />
denna pr<strong>om</strong>emoria <strong>om</strong>fattar inte utlandsmyndigheterna.<br />
Bakgrund<br />
Svenska utlandsmyndigheter ska enligt 6 § förordningen (1992:247) med<br />
instruktion för utrikesrepresentationen bidra till att uppfylla de av<br />
riksdagen fastställda målen att öka tillväxten och sysselsättningen i<br />
Sverige gen<strong>om</strong> att främja Sveriges näringsliv och utrikeshandel, skapa<br />
intresse för svenska varor och tjänster samt projektexport, och i övrigt<br />
stödja svenska företag och det svenska näringslivets företrädare.<br />
En del i den näringslivsfrämjande verksamhet s<strong>om</strong> bedrivs av<br />
utlandsmyndigheterna är att på uppdrag av företag och organisationer<br />
utföra tjänster för främjande av svensk export och av svenska<br />
investeringar och turism i Sverige. Utlandsmyndigheterna får ta ut<br />
avgifter för sådana tjänster (jfr. <strong>Regeringskansliet</strong>s föreskrifter<br />
<strong>om</strong> avgifter för näringslivsfrämjande tjänster vid<br />
utlandsmyndigheterna [UF 2001:8]).<br />
Det är även vanligt förek<strong>om</strong>mande att utlandsmyndigheterna själva, eller<br />
gemensamt med svenska myndigheter, organisationer eller företag, är<br />
initiativtagare till olika insatser s<strong>om</strong> har en näringslivsfrämjande eller<br />
38
Sverigefrämjande inriktning. Det kan vara fråga <strong>om</strong> arrangemang för att<br />
fira svenska högtider, s<strong>om</strong> t.ex. den svenska nationaldagen eller lucia,<br />
eller ”Sverige-bilagor” i lokal press. Vid sådana arrangemang är<br />
utlandsmyndigheten vanligen huvudansvarig. Andra arrangemang har<br />
mer karaktär av samverkansprojekt, där flera intressenter bidrar. S<strong>om</strong><br />
exempel kan nämnas konst- och designutställningar, filmfestivaler,<br />
seminarier och handelsdagar. Dessa typer av insatser brukar normalt<br />
delfinansieras av de företag eller organisationer s<strong>om</strong> deltar i<br />
arrangemangen.<br />
Det förek<strong>om</strong>mer också att utlandsmyndigheterna upplåter utrymme för<br />
företag att visa sina produkter, t.ex. gen<strong>om</strong> att låta ett företag möblera<br />
utlandsmyndighetens reception mot att företagets logotyp exponeras<br />
eller att t.ex. Volvo eller Saab får exponera sina bilar på<br />
ambassad<strong>om</strong>rådet.<br />
Utrikesdepartementet har nyligen tagit fram riktlinjer för s.k.<br />
samfinansiering av främjandeinsatser vid utlandsmyndigheterna.<br />
Skälen för arbetsgruppens bedömning<br />
Det arbete med främjande av svenska intressen och svenskt näringsliv<br />
s<strong>om</strong> bedrivs vid utlandsmyndigheterna kan i vissa situationer innefatta<br />
<strong>sponsring</strong>. Beslut s<strong>om</strong> rör frågor <strong>om</strong> utrikesrepresentationens<br />
administration fattas enligt 6 § <strong>Regeringskansliet</strong>s föreskrifter (RKF<br />
1998:1) med arbetsordning för <strong>Regeringskansliet</strong> av chefen för<br />
Utrikesdepartementet, <strong>om</strong> inte något annat är särskilt föreskrivet.<br />
Främjandeverksamheten vid utlandsmyndigheterna <strong>om</strong>fattas därför inte<br />
av de ställningstaganden s<strong>om</strong> arbetsgruppen gör i denna pr<strong>om</strong>emoria och<br />
de riktlinjer <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong> s<strong>om</strong> arbetsgruppen<br />
föreslår <strong>om</strong>fattar inte utlandsmyndigheterna.<br />
I vissa situationer bör dock de riktlinjer för <strong>sponsring</strong> s<strong>om</strong><br />
arbetsgruppen föreslår i det följande kunna tjäna s<strong>om</strong> ledning även vid<br />
utlandsmyndigheterna. Det gäller framför allt i de situationer där det har<br />
bedömts lämpligt att använda <strong>sponsring</strong> i samband med ett<br />
internationellt evenemang och där en eller flera utlandsmyndigheter<br />
deltar i evenemanget, t.ex. gen<strong>om</strong> att ansvara för värdskapet för en<br />
konferens ut<strong>om</strong>lands s<strong>om</strong> har samband med det svenska<br />
ordförandeskapet i EU (se vidare avsnitt 10). En tillämpning av de regler<br />
s<strong>om</strong> gäller för <strong>sponsring</strong> av evenemang i Sverige torde i en sådan<br />
situation kunna bidra till att skapa en större enhetlighet kring evenemang<br />
s<strong>om</strong> har ett tydligt samband. Beslut s<strong>om</strong> rör frågor <strong>om</strong><br />
utrikesrepresentationens administration fattas s<strong>om</strong> nämnts ovan av<br />
chefen för Utrikesdepartementet, <strong>om</strong> inte något annat är särskilt<br />
föreskrivet. Frågan <strong>om</strong> de riktlinjer s<strong>om</strong> arbetsgruppen föreslår ska<br />
kunna tjäna till vägledning vid utlandsmyndigheterna måste därför<br />
hanteras i annan ordning.<br />
39
7 Bör <strong>Regeringskansliet</strong> ingå <strong>sponsring</strong>savtal?<br />
7.1 Inledning<br />
Den övergripande principiella fråga s<strong>om</strong> arbetsgruppen enligt sitt<br />
uppdrag inledningsvis har att ta ställning till är <strong>om</strong> det är lämpligt att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> ingår <strong>sponsring</strong>savtal, särskilt med hänsyn till de krav<br />
på saklighet och opartiskhet s<strong>om</strong> ställs i 1 kap. 9 § regeringsformen och<br />
15 a § kapitalförsörjningsförordningen. Enligt arbetsgruppens mening är<br />
det inte möjligt att ta ställning till denna fråga utan att samtidigt ta<br />
ställning till bl.a. i vilken verksamhet och i vilket syfte <strong>sponsring</strong> av<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> i sådant fall skulle kunna ske. Nedan behandlas dessa<br />
frågor och även innebörden av kraven i kapitalförsörjningsförordningen<br />
att <strong>sponsring</strong> måste vara av tillfällig natur eller mindre <strong>om</strong>fattning samt<br />
inte får medföra ett ökat behov av anslag från statsbudgeten eller högre<br />
avgiftsuttag.<br />
7.2 Finns rättsliga hinder mot <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong>?<br />
Arbetsgruppens förslag: Sponsring av <strong>Regeringskansliet</strong> får ske <strong>om</strong><br />
det inte innebär någon risk för att myndighetens opartiskhet kan<br />
ifrågasättas eller att dess anseende kan skadas.<br />
Skälen för arbetsgruppens förslag<br />
S<strong>om</strong> framgår av 1 kap. 9 § regeringsformen och 15 a §<br />
kapitalförsörjningsförordningen (se närmare avsnitt 5.1) får det inte<br />
förek<strong>om</strong>ma att en myndighet agerar osakligt eller opartiskt eller på annat<br />
sätt agerar så att myndighetens anseende kan skadas. En myndighet bör<br />
agera på ett sådan sätt att det aldrig ens finns en risk att den skulle kunna<br />
uppfattas s<strong>om</strong> jävig. Det gäller särskilt myndigheter s<strong>om</strong> ägnar sig åt<br />
myndighetsutövning. Det är grundläggande i ett demokratiskt samhälle<br />
att medborgarna kan känna förtroende för de styrande institutionerna<br />
och att dessa inte framstår s<strong>om</strong> partiska.<br />
Den s<strong>om</strong> sponsrar en verksamhet gör det normalt s<strong>om</strong> ett led i sin<br />
marknadsföring. Sponsorn vill förknippas med den verksamhet eller<br />
organisation s<strong>om</strong> sponsras för att på så sätt få del av den goodwill s<strong>om</strong><br />
verksamheten eller organisationen har hos allmänheten. Om en<br />
myndighet låter sig sponsras och på detta sätt förknippas med ett privat<br />
företag eller en organisation kan det medföra en risk för att myndigheten<br />
kan misstänkas agera partiskt i förhållande till sponsorn, vilket i sin tur<br />
kan skada myndighetens anseende och förtroende hos allmänheten. Även<br />
ett begränsat <strong>sponsring</strong>ssamarbetet kan enligt arbetsgruppens mening<br />
äventyra en myndighets trovärdighet, särskilt <strong>om</strong> samarbetets<br />
<strong>om</strong>fattning och förutsättningar inte är kända för allmänheten. Det får<br />
vidare enligt arbetsgruppens mening inte finnas någon intressekonflikt<br />
mellan myndigheten och sponsorn. Sponsring av en myndighet får inte<br />
heller kunna uppfattas s<strong>om</strong> kontroversiell eller olämplig eller stå i strid<br />
40
med övergripande beslut, politiska prioriteringar och mål för<br />
myndighetens verksamhet.<br />
S<strong>om</strong> redovisats i avsnitt 4.4.3 respektive 5.1.3 har såväl dåvarande<br />
Riksdagens revisorer s<strong>om</strong> JO ansett att <strong>sponsring</strong> inte bör förek<strong>om</strong>ma i<br />
verksamhet s<strong>om</strong> innefattar myndighetsutövning. JO har i sitt<br />
remissyttrande över Riksdagens revisorers förslag till riksdagen <strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong> av statliga myndigheter uttalat att myndigheter s<strong>om</strong> ägnar sig<br />
åt myndighetsutövning i princip aldrig bör ingå <strong>sponsring</strong>savtal.<br />
Riksdagen valde dock att inte ta fasta på denna mer restriktiva syn, utan<br />
anförde endast att olika myndigheter kan förhålla sig olika till <strong>sponsring</strong><br />
beroende på arten av deras verksamhet och att det ank<strong>om</strong>mer på<br />
regeringen att utöva den styrning av myndigheterna s<strong>om</strong> kan behövas.<br />
Någon begränsning s<strong>om</strong> innebär att myndigheter s<strong>om</strong> ägnar sig åt<br />
myndighetsutövning inte får ingå <strong>sponsring</strong>savtal har inte heller tagits in<br />
i kapitalförsörjningsförordningen.<br />
Regeringen ska enligt 1 kap. 6 § regeringsformen styra riket. Det innebär<br />
bl.a. att regeringen lägger fram förslag till riksdagen, verkställer<br />
riksdagens beslut, utövar viss normgivningsmakt, leder den statliga<br />
förvaltningen och representerar Sverige internationellt. Regeringen<br />
beslutar också i ett antal förvaltningsärenden. <strong>Regeringskansliet</strong> har<br />
enligt 1 § förordningen (1996:1515) med instruktion för<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> till uppgift att biträda regeringen i dess verksamhet. I<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s uppgifter ingår bl.a. att bereda ärenden s<strong>om</strong> innefattar<br />
myndighetsutövning och normgivningsärenden.<br />
En stor del av den verksamhet s<strong>om</strong> regeringen och <strong>Regeringskansliet</strong><br />
bedriver <strong>om</strong>fattar dock inte myndighetsutövning mot enskilda. Det<br />
uppdrag s<strong>om</strong> regeringen har att styra landet innebär emellertid att<br />
särskilt höga krav måste ställas på regeringens saklighet och opartiskhet.<br />
Det gäller även <strong>Regeringskansliet</strong>. <strong>Regeringskansliet</strong> bör mot den<br />
bakgrunden vara mycket restriktivt när det gäller att ingå avtal <strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong>.<br />
Enligt arbetsgruppens bedömning finns det dock inga rättsliga hinder i<br />
nu aktuellt avseende mot att <strong>Regeringskansliet</strong> låter sig sponsras under<br />
förutsättning att <strong>sponsring</strong>en även i övrigt hanteras på ett sätt s<strong>om</strong> inte<br />
är ägnat att rubba förtroendet för regeringen eller <strong>Regeringskansliet</strong> eller<br />
skada <strong>Regeringskansliet</strong>s anseende.<br />
En bestämmelse <strong>om</strong> att <strong>Regeringskansliet</strong> endast får ingå avtal <strong>om</strong> att ta<br />
emot <strong>sponsring</strong> under förutsättning att <strong>sponsring</strong>ssamarbetet inte<br />
innebär någon risk för att myndighetens opartiskhet kan ifrågasättas eller<br />
att dess anseende kan skadas har tagits in i avsnitt 2 andra punkten i<br />
arbetsgruppens förslag till riktlinjer för <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
41
De ytterligare krav s<strong>om</strong> arbetsgruppen anser måste ställas behandlas i<br />
avsnitt 7.3 – 7.7. De begränsningar s<strong>om</strong> följer av upphandlingslagstiftningen<br />
behandlas i avsnitt 8.<br />
7.3 Endast i syfte att stärka bilden av Sverige<br />
Arbetsgruppens förslag: Endast syftet att stärka bilden av Sverige bör<br />
motivera att <strong>Regeringskansliet</strong> ingår avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>.<br />
Skälen för arbetsgruppens förslag<br />
Offentlig verksamhet bör normalt finansieras med offentliga medel. I<br />
vissa situationer kan dock <strong>sponsring</strong> utgöra en lämplig k<strong>om</strong>pletterande<br />
finansieringskälla för myndigheter. Sponsring kan möjliggöra ett projekt<br />
s<strong>om</strong> annars inte skulle kunna gen<strong>om</strong>föras, eller göra det möjligt att höja<br />
ambitionsnivån i den sponsrade verksamheten. Användning av <strong>sponsring</strong><br />
kan emellertid också medföra en risk för att en myndighet får en<br />
ekon<strong>om</strong>isk beroendeställning i förhållande till sponsorn.<br />
Myndigheten <strong>Regeringskansliet</strong> har en särskild ställning in<strong>om</strong> den<br />
centrala svenska statsförvaltningen. Bland annat mot den bakgrunden<br />
anser arbetsgruppen det inte lämpligt att ekon<strong>om</strong>iska skäl får vara<br />
avgörande för <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong> ska ske eller inte.<br />
Sponsring bör, av skäl s<strong>om</strong> utvecklas i det följande, i stället endast få ske<br />
<strong>om</strong> det syftar till att stärka bilden av Sverige.<br />
Ett lands förmåga att nå politiska målsättningar, främja handel, attrahera<br />
investeringar och besökare samt delta i kreativa och kulturella utbyten är<br />
i hög grad beroende av hur landet uppfattas. I en tid av ökad<br />
globalisering är det allt viktigare att skapa intresse och förtroende för<br />
vårt land. Regeringen har under lång tid arbetat för att stärka Sveriges<br />
internationella konkurrenskraft. S<strong>om</strong> exempel på detta kan nämnas olika<br />
åtgärder för att främja bilden av Sverige s<strong>om</strong> bl.a. en pålitlig handels- och<br />
samarbetspartner, en attraktiv marknad för utländska investeringar, ett<br />
attraktivt resmål med berikande upplevelser och en ledande nation in<strong>om</strong><br />
högteknologi, forskning och utveckling. I samband med Sveriges<br />
ordförandeskap i EU 2001 motiverades samarbetet med näringslivet med<br />
att det kunde tillföra ett mervärde åt mötesverksamheten och dess<br />
kringverksamheter och att det borde ses s<strong>om</strong> en del av den Sverige- och<br />
exportfrämjande verksamhet s<strong>om</strong> bedrivs i andra sammanhang.<br />
Arbetsgruppen kan vidare konstatera att ett liknande synsätt tillämpades<br />
vid bedömningen av vilka företag s<strong>om</strong> var lämpliga s<strong>om</strong> sponsorer i<br />
samband med det tyska ordförandeskapet i EU under första halvåret<br />
2007.<br />
Vid bedömningen av <strong>om</strong> ett <strong>sponsring</strong>savtal kan bidra till att stärka<br />
bilden av Sverige kan t.ex. den <strong>om</strong>ständigheten att sponsorn är svenskägd<br />
eller har sitt säte eller tillverkning i Sverige vägas in. Näringslivet har<br />
dock blivit allt mer internationaliserat och det är numera snarare regel än<br />
42
undantag att företag eller organisationer s<strong>om</strong> verkar på en internationell<br />
marknad helt eller delvis ägs av utländska intressen eller har tillverkning i<br />
andra länder. Det gäller även företag eller organisationer s<strong>om</strong> av tradition<br />
förknippas med ett visst land. Enligt arbetsgruppens uppfattning bör<br />
mot den bakgrunden även företag eller organisationer s<strong>om</strong> inte är<br />
svenskägda eller har sin tillverkning i Sverige, men s<strong>om</strong> tillverkar<br />
produkter eller tjänster s<strong>om</strong> starkt förknippas med Sverige eller av<br />
allmänheten upplevs s<strong>om</strong> typiskt svenska, vara lämpliga sponsorer. Det<br />
avgörande måste enligt arbetsgruppens mening vara att samarbetet med<br />
sponsorn på ett tydligt sätt bidrar till att stärka bilden av Sverige.<br />
En bestämmelse <strong>om</strong> att <strong>Regeringskansliet</strong> endast får ingå avtal <strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong> under förutsättning att <strong>sponsring</strong>ssamarbetet stärker bilden av<br />
Sverige har tagits in i avsnitt 2 tredje punkten i arbetsgruppens förslag till<br />
riktlinjer för <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
7.4 Vilka verksamheter ska kunna sponsras?<br />
Arbetsgruppens förslag: <strong>Regeringskansliet</strong> bör endast låta sig<br />
sponsras i samband med internationella konferenser och liknande<br />
evenemang.<br />
Skälen för arbetsgruppens förslag<br />
S<strong>om</strong> redovisats ovan finns det mycket starka skäl s<strong>om</strong> talar mot att<br />
<strong>sponsring</strong> ska användas för att finansiera verksamhet s<strong>om</strong> innefattar<br />
myndighetsutövning. Mot bakgrund av den särskilda ställning s<strong>om</strong><br />
<strong>Regeringskansliet</strong> har i statsförvaltningen och med beaktande av risken<br />
för att kunna uppfattas s<strong>om</strong> partisk, anser arbetsgruppen att <strong>sponsring</strong><br />
inte heller bör användas för att finansiera annan löpande verksamhet.<br />
Vidare har arbetsgruppen ovan konstaterat att <strong>sponsring</strong> kan innebära en<br />
risk för att den sponsrade myndigheten hamnar i en ekon<strong>om</strong>isk<br />
beroendeställning. Risken för att en myndighet ska hamna i ekon<strong>om</strong>isk<br />
eller annan beroendeställning till en sponsor ökar ju längre tid s<strong>om</strong> ett<br />
<strong>sponsring</strong>ssamarbete pågår. Enligt 15 a §<br />
kapitalförsörjningsförordningen får en myndighet vidare endast ta emot<br />
och disponera icke-statliga medel <strong>om</strong> ink<strong>om</strong>sten är av tillfällig natur eller<br />
mindre <strong>om</strong>fattning. Med hänsyn till det anförda anser arbetsgruppen att<br />
de <strong>sponsring</strong>ssamarbeten s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> ingår ska vara<br />
tidsmässigt begränsade.<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> har tidigare ingått avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> i samband med<br />
det svenska ordförandeskapet i EU under det första halvåret 2001.<br />
Liknande avtal har sannolikt förek<strong>om</strong>mit i samband med<br />
Östersjöstaternas regeringskonferens 1996. Även i andra sammanhang<br />
har det förek<strong>om</strong>mit att <strong>Regeringskansliet</strong> har samarbetat med<br />
näringslivet i olika avseenden. S<strong>om</strong> redovisats i avsnitt 4.2 har det dock,<br />
43
enligt vad arbetsgruppen lyckats utröna, oftast rört sig <strong>om</strong><br />
samverkansarrangemang, snarare än <strong>sponsring</strong>.<br />
Sponsring har alltså tidigare i princip endast förek<strong>om</strong>mit i samband med<br />
större internationella konferenser. Detta är en mycket speciell<br />
verksamhet s<strong>om</strong> är klart avgränsad från regeringens och<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s löpande verksamhet. Det har också varit fråga <strong>om</strong><br />
insatser s<strong>om</strong> har varit begränsade till ett visst tillfälle eller en viss<br />
begränsad tidsperiod.<br />
Under förutsättning att <strong>sponsring</strong> på detta sätt begränsas till<br />
verksamheter s<strong>om</strong> är tydligt skilda från den löpande verksamheten i<br />
övrigt och även begränsas i tiden bör det enligt arbetsgruppens<br />
uppfattning inte vara oförenligt med kraven på saklighet och opartiskhet<br />
att <strong>Regeringskansliet</strong> ingår avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>. S<strong>om</strong> arbetsgruppen<br />
föreslagit i avsnitt 7.3 bör <strong>sponsring</strong> endast motiveras av syftet att stärka<br />
bilden av Sverige. Detta medför enligt arbetsgruppen att det normalt ska<br />
vara fråga <strong>om</strong> ett större evenemang med internationella inslag.<br />
En bestämmelse <strong>om</strong> att <strong>Regeringskansliet</strong> endast får ingå avtal <strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong> <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>ssamarbetet avser en internationell konferens<br />
eller ett liknande evenemang har tagits in i avsnitt 2 första punkten i<br />
arbetsgruppens förslag till riktlinjer.<br />
7.5 Värdet måste överstiga <strong>Regeringskansliet</strong>s kostnader<br />
Arbetsgruppens förslag: Värdet av det s<strong>om</strong> sponsorn tillhandahåller<br />
ska överstiga <strong>Regeringskansliet</strong>s kostnader för <strong>sponsring</strong>ssamarbetet.<br />
Skälen för arbetsgruppens förslag<br />
För att en myndighet ska kunna ta emot och disponera icke-statliga<br />
medel krävs enligt 15 a § kapitalförsörjningsförordningen, förut<strong>om</strong> att<br />
ink<strong>om</strong>sten inte får rubba förtroendet för myndighetens opartiskhet i<br />
myndighetsutövningen eller annars skada myndighetens anseende, även<br />
att ink<strong>om</strong>sten ska vara av tillfällig natur eller mindre <strong>om</strong>fattning. En<br />
myndighet får vidare inte ta emot icke-statliga medel <strong>om</strong> det skulle<br />
medföra ett ökat behov av medel från statsbudgeten eller att högre<br />
avgifter måste tas ut i avgiftsfinansierad verksamhet.<br />
Med ink<strong>om</strong>st av mindre <strong>om</strong>fattning avses enligt ESV:s föreskrifter till<br />
bestämmelsen att den sammanlagda ink<strong>om</strong>sten s<strong>om</strong> en myndighet tar<br />
emot med stöd av bestämmelsen högst uppgår till fem procent av de<br />
totala kostnaderna för myndighetens egen verksamhet. För ink<strong>om</strong>st av<br />
tillfällig natur finns ingen fastställd gräns för hur stor ink<strong>om</strong>sten får vara.<br />
Arbetsgruppen har, s<strong>om</strong> redovisats ovan, bedömt att <strong>Regeringskansliet</strong><br />
endast ska använda <strong>sponsring</strong> i samband med internationella konferenser<br />
och liknande evenemang. Detta innebär i praktiken att de<br />
44
<strong>sponsring</strong>ssamarbeten s<strong>om</strong> kan bli aktuella alltid k<strong>om</strong>mer att vara av<br />
tillfällig natur. Det finns därför inte behov att ta ställning till <strong>om</strong> en<br />
ink<strong>om</strong>st är av mindre <strong>om</strong>fattning. Arbetsgruppens förslag innebär att det<br />
inte heller k<strong>om</strong>mer att vara aktuellt att använda <strong>sponsring</strong> i samband med<br />
avgiftsfinansierad verksamhet.<br />
Syftet med att <strong>Regeringskansliet</strong> låter sig bli sponsrat är att bilden av<br />
Sverige ska stärkas. Detta skulle i och för sig kunna motivera en<br />
bredvillighet till betydande kostnader för att ingå ett avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>.<br />
Detta är dock inte lämpligt. En förutsättning för att <strong>Regeringskansliet</strong><br />
ska kunna ingå <strong>sponsring</strong>savtal bör därför vara att värdet av det s<strong>om</strong><br />
sponsorn tillhandahåller överstiger <strong>Regeringskansliet</strong>s kostnader s<strong>om</strong> har<br />
samband med <strong>sponsring</strong>ssamarbetet.<br />
Arbetsgruppen ska enligt uppdraget även ta ställning till <strong>om</strong> det bör<br />
finnas en gräns för hur stor del av en verksamhet s<strong>om</strong> får finansieras med<br />
<strong>sponsring</strong>.<br />
En myndighet får naturligtvis inte bli beroende av <strong>sponsring</strong> för att<br />
kunna gen<strong>om</strong>föra sin verksamhet. Det kan mot den bakgrunden vara<br />
befogat att sätta ett tak för hur stor del av en verksamhet s<strong>om</strong> får<br />
finansieras med <strong>sponsring</strong>. Arbetsgruppens förslag att <strong>sponsring</strong> endast<br />
ska kunna användas i samband med större internationella konferenser<br />
och liknande evenemang innebär emellertid i sig en sådan kraftig<br />
begränsning att det enligt arbetsgruppens mening inte finns behov av ett<br />
sådant tak.<br />
En bestämmelse <strong>om</strong> att värdet av det s<strong>om</strong> sponsorn tillhandahåller ska<br />
överstiga <strong>Regeringskansliet</strong>s kostnader för <strong>sponsring</strong>ssamarbetet har<br />
tagits in i avsnitt 2 fjärde punkten i arbetsgruppens förslag till riktlinjer<br />
för <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
7.6 Vilka ska kunna sponsra <strong>Regeringskansliet</strong>?<br />
Arbetsgruppens bedömning: De kriterier s<strong>om</strong> arbetsgruppen<br />
redovisat ovan i avsnitt 7.1 – 7.5 bör vara vägledande även vid<br />
bedömningen av vilka företag eller organisationer s<strong>om</strong> är lämpliga s<strong>om</strong><br />
sponsorer.<br />
Skälen för arbetsgruppens bedömning<br />
I arbetsgruppens uppdrag ingår att överväga vilka företag eller<br />
organisationer s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> ska kunna ingå <strong>sponsring</strong>savtal<br />
med.<br />
Av 15 a § kapitalförsörjningsförordningen följer att en myndighet inte<br />
får ta emot icke-statliga medel <strong>om</strong> det kan innebära en risk för att<br />
myndighetens anseende skadas. Det är mot den bakgrunden viktigt att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> endast ingår <strong>sponsring</strong>savtal med seriösa företag och<br />
45
organisationer och s<strong>om</strong> har etiska värderingar s<strong>om</strong> inte står i strid med<br />
regeringens och <strong>Regeringskansliet</strong>s verksamhet eller mål.<br />
Arbetsgruppen har i sitt arbete tagit del av ett antal <strong>sponsring</strong>sriktlinjer<br />
s<strong>om</strong> andra myndigheter har beslutat. I några av dessa riktlinjer finns mer<br />
eller mindre detaljerade regler <strong>om</strong> vilka företag eller organisationer s<strong>om</strong><br />
är respektive inte är önskvärda s<strong>om</strong> sponsorer. Det kan t.ex. gälla att<br />
myndigheten inte ska ta emot <strong>sponsring</strong>sstöd från politiska partier eller<br />
religiösa organisationer eller från företag s<strong>om</strong> bedriver verksamhet s<strong>om</strong><br />
uppenbart skadar människor eller miljö, diskriminerar anställda, anlitar<br />
barnarbetare, ifrågasätter vedertagna metoder eller principer eller kan<br />
misstänkas för brottslig verksamhet. Vissa av riktlinjerna föreskriver att<br />
myndigheten endast ska ta emot <strong>sponsring</strong> från företag s<strong>om</strong> har en image<br />
s<strong>om</strong> myndigheten kan stå för eller s<strong>om</strong> har etiska värderingar s<strong>om</strong><br />
överensstämmer med myndighetens uppgift eller mål.<br />
I förstone kan det te sig självklart att ställa upp denna typ av krav på<br />
sponsorer. Det finns dock nackdelar med detta. Det k<strong>om</strong>mer från tid till<br />
annan göras gällande att kravspecifikationerna inte är tillräckliga.<br />
Beroende på de för dagen aktuella samhällspolitiska frågorna, kan nya<br />
och fullt rimliga krav uppk<strong>om</strong>ma mycket hastigt. Det finns därför en<br />
stor risk att ändringar i riktlinjerna inte sker med den skyndsamhet s<strong>om</strong><br />
skulle behövas och att intresset mer riktas mot de krav s<strong>om</strong> inte finns<br />
med i riktlinjerna. Det är även svårt att förutse alla de <strong>om</strong>ständigheter<br />
eller situationer s<strong>om</strong> kan vara lämpliga att beakta vid val av sponsorer.<br />
Mot denna bakgrund och med beaktande av de avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> s<strong>om</strong><br />
kan bli aktuella för <strong>Regeringskansliet</strong>s del, bör riktlinjerna enligt<br />
arbetsgruppens mening vara mer generellt formulerade.<br />
Arbetsgruppen bedömer att de kriterier s<strong>om</strong> arbetsgruppen redovisat<br />
ovan i avsnitt 7.1 – 7.5, dvs. att <strong>sponsring</strong>ssamarbetet endast ska avse<br />
internationella konferenser och liknande evenemang, att<br />
<strong>sponsring</strong>ssamarbetet inte ska innebära någon risk för att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s opartiskhet kan ifrågasättas eller att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s anseende kan skadas, att <strong>sponsring</strong>ssamarbetet ska<br />
stärka bilden av Sverige samt att värdet av det s<strong>om</strong> sponsorn<br />
tillhandahåller ska överstiga <strong>Regeringskansliet</strong>s kostnader för<br />
<strong>sponsring</strong>ssamarbete, bör vara tillfyllest även vid bedömningen av vilka<br />
företag eller organisationer s<strong>om</strong> är lämpliga s<strong>om</strong> sponsorer.<br />
Arbetsgruppens förslag till riktlinjer för <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong><br />
har utformats på ett sådant sätt att <strong>sponsring</strong>savtal endast får ingås under<br />
förutsättning att dessa krav är uppfyllda. Arbetsgruppen bedömer därför<br />
inte att det finns behov av någon särskild skrivning i riktlinjerna <strong>om</strong> vilka<br />
sponsorer s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> kan ingå <strong>sponsring</strong>savtal med. En<br />
bedömning av <strong>om</strong> det är lämpligt att ingå ett <strong>sponsring</strong>savtal med ett<br />
visst företag eller en viss organisation måste givetvis göras i varje enskilt<br />
fall.<br />
46
I vissa situationer kan det enligt arbetsgruppens mening vara befogat att i<br />
ett enskilt <strong>sponsring</strong>savtal ställa särskilda krav på en sponsor. S<strong>om</strong><br />
exempel kan nämnas att sponsorn ska uppfylla vissa miljökrav när<br />
<strong>sponsring</strong>en avser en konferens <strong>om</strong> miljöfrågor. I det förslag till mall för<br />
<strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong> bilagts arbetsgruppens förslag till riktlinjer för<br />
<strong>sponsring</strong> finns ett avsnitt där sådana krav kan skrivas in (avsnitt 6).<br />
7.7 Endast varor och tjänster får tas emot<br />
Arbetsgruppens förslag: <strong>Regeringskansliet</strong> får endast ta emot<br />
<strong>sponsring</strong> i form av varor och tjänster.<br />
Skälen för arbetsgruppens förslag<br />
I avsnitt 7.3 har arbetsgruppen föreslagit att <strong>Regeringskansliet</strong> endast ska<br />
ingå <strong>sponsring</strong>savtal <strong>om</strong> avtalet stärker bilden av Sverige. En konsekvens<br />
av detta synsätt är enligt arbetsgruppens mening att <strong>Regeringskansliet</strong><br />
inte bör ta emot <strong>sponsring</strong> i form av kontanta medel, utan endast i form<br />
av varor och tjänster. En bestämmelse <strong>om</strong> detta har tagits in i avsnitt 3 i<br />
arbetsgruppens förslag till riktlinjer för <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
8 Möjliga motprestationer till följd av reglerna <strong>om</strong> upphandling<br />
8.1 Inledning<br />
Arbetsgruppen ska enligt sitt uppdrag lämna förslag på vilka<br />
motprestationer s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> kan tillhandahålla sponsorer.<br />
Enligt den definition av <strong>sponsring</strong> s<strong>om</strong> finns i ESV:s allmänna råd till<br />
15 a § kapitalförsörjningsförordningen innebär en <strong>sponsring</strong>söverensk<strong>om</strong>melse<br />
normalt att den sponsrade parten tillhandahåller<br />
sponsorn motprestationer i form av exponering av ett företagsnamn eller<br />
varumärke samt eventuellt andra förmåner.<br />
För att kunna göra en bedömning av lämpliga motprestationer för<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s del är det enligt arbetsgruppens mening nödvändigt<br />
att först göra en analys av hur <strong>sponsring</strong> förhåller sig till reglerna <strong>om</strong><br />
offentlig upphandling.<br />
8.2 Ska avtal <strong>om</strong> utbyte av varor och tjänster upphandlas?<br />
Arbetsgruppens bedömning: Sponsringsavtal s<strong>om</strong> innebär ett utbyte<br />
av varor och tjänster mellan en myndighet och ett företag eller en<br />
organisation, s.k. barter, ska upphandlas enligt reglerna <strong>om</strong> offentlig<br />
upphandling.<br />
Skälen för arbetsgruppens bedömning<br />
47
S<strong>om</strong> närmare har behandlats i avsnitt 5.2 framgår varken av<br />
upphandlingsdirektiven eller av den svenska upphandlingslagstiftningen<br />
<strong>om</strong> ett <strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong> en myndighet ingår och s<strong>om</strong> innebär ett<br />
utbyte av varor och tjänster ska upphandlas. Frågan behandlas inte heller<br />
uttryckligen i förslaget till nya upphandlingslagar. Avgörande är <strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong>savtalet kan anses utgöra ett avtal med ekon<strong>om</strong>iska villkor.<br />
Enligt LOU ska avtal s<strong>om</strong> innebär köp, hyra, leasing eller hyrköp<br />
upphandlas. Någon motsvarande uppräkning finns inte i den nya lagen<br />
<strong>om</strong> offentlig upphandling. Byte är i civilrättsligt avseende en egen<br />
rättsfigur. Frågan är emellertid <strong>om</strong> anskaffande av varor gen<strong>om</strong> byte i<br />
upphandlingsrättslig mening skulle kunna ses s<strong>om</strong> en form av köp, där<br />
betalningen utgörs av något annat än pengar, och därmed <strong>om</strong>fattas av<br />
upphandlingsreglerna, trots att byte inte uttryckligen nämns i vare sig<br />
LOU eller i den nya lagen <strong>om</strong> offentlig upphandling.<br />
Det kan konstateras att såväl EG-d<strong>om</strong>stolen s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>missionen har<br />
bedömt att inte bara kontanta medel, utan varje form av ekon<strong>om</strong>isk<br />
motprestation från myndighetens sida, innebär att en upphandling ska<br />
göras (se närmare avsnitt 5.2.5). Detta synsätt har också k<strong>om</strong>mit till<br />
uttryck i propositionen till den nya lagen <strong>om</strong> offentlig upphandling, där<br />
det anförs att definitionen av kontrakt i upphandlingslagarna avser alla<br />
förvärv med någon form av motprestation s<strong>om</strong> har ett ekon<strong>om</strong>iskt värde.<br />
Synsättet överensstämmer även med NOU:s bedömning.<br />
Arbetsgruppen anser mot denna bakgrund att <strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong><br />
innebär ett utbyte av varor och tjänster mellan en myndighet och ett<br />
företag eller en organisation ska upphandlas.<br />
8.3 Ska <strong>sponsring</strong> med inslag av både byte och gåva upphandlas?<br />
Arbetsgruppens bedömning: Ett <strong>sponsring</strong>savtal där den sponsrades<br />
motprestation har ett ekon<strong>om</strong>iskt värde, torde <strong>om</strong>fattas av reglerna<br />
<strong>om</strong> offentlig upphandling, även <strong>om</strong> värdet av motprestationen<br />
understiger värdet av det s<strong>om</strong> sponsorn tillhandahåller.<br />
Skälen för arbetsgruppens bedömning<br />
Av avsnitt 5.2.6 framgår att NOU anser att upphandling ska ske så snart<br />
en myndighet lämnar en motprestation s<strong>om</strong> har ett ekon<strong>om</strong>iskt värde<br />
och att detta gäller oavsett <strong>om</strong> värdet av den lämnade motprestationen<br />
står i proportion till värdet av det s<strong>om</strong> mottagits av myndigheten. Ett<br />
sådant avtal kan sägas bestå av en del för vilken fullt vederlag utgår och<br />
en del s<strong>om</strong> utgör en gåva. NOU hänvisar därvid till EG-d<strong>om</strong>stolens d<strong>om</strong><br />
i Mannesmann-målet, där d<strong>om</strong>stolen slog fast att kontrakt s<strong>om</strong> tilldelas<br />
av ett organ s<strong>om</strong> har såväl offentliga s<strong>om</strong> privata uppgifter ska<br />
upphandlas.<br />
NOU:s tolkning av Mannesmann-d<strong>om</strong>en kan diskuteras. D<strong>om</strong>en<br />
behandlar s<strong>om</strong> nämnts frågan <strong>om</strong> ett organ s<strong>om</strong> har både<br />
48
offentligrättsliga och privaträttsliga uppgifter ska anses s<strong>om</strong> ett offentligt<br />
organ i direktivens mening. Den fråga s<strong>om</strong> nu är aktuell är emellertid <strong>om</strong><br />
ett avtal s<strong>om</strong> innehåller en del för vilken vederlag utgår och en del s<strong>om</strong><br />
utgör en gåva är ett offentligt kontrakt i direktivens mening.<br />
Utifrån en tolkning av upphandlingsdirektivens syfte ligger det dock<br />
nära till hands att tillämpa Mannesmann-principen även när det gäller<br />
synen på avtal s<strong>om</strong> innehåller en del för vilken vederlag utgår och en del<br />
s<strong>om</strong> utgör en gåva. S<strong>om</strong> d<strong>om</strong>stolen konstaterade är syftet med direktivet<br />
att utesluta risken att nationella anbudsgivare eller sökande ges företräde<br />
vid upphandlingar. Arbetsgruppen bedömer därför att ett<br />
<strong>sponsring</strong>savtal där den sponsrades motprestation har ett ekon<strong>om</strong>iskt<br />
värde torde <strong>om</strong>fattas av reglerna <strong>om</strong> offentlig upphandling, även <strong>om</strong><br />
värdet av motprestationen understiger värdet av det s<strong>om</strong> sponsorn<br />
tillhandahåller.<br />
8.4 Bör <strong>Regeringskansliet</strong> upphandla <strong>sponsring</strong>?<br />
Arbetsgruppens bedömning: På grund av ickediskrimineringsprincipen<br />
i upphandlingslagstiftningen innebär det<br />
ovan föreslagna kriteriet <strong>om</strong> att ett <strong>sponsring</strong>ssamarbete ska stärka<br />
bilden av Sverige att det inte i någon form är möjligt för<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> att upphandla <strong>sponsring</strong>.<br />
Skälen för arbetsgruppens bedömning<br />
S<strong>om</strong> har redovisats ovan ska <strong>sponsring</strong> upphandlas enligt reglerna <strong>om</strong><br />
offentlig upphandling <strong>om</strong> avtalet innebär att den s<strong>om</strong> sponsras lämnar en<br />
motprestation s<strong>om</strong> har ett ekon<strong>om</strong>iskt värde.<br />
Enligt arbetsgruppens förslag ska <strong>Regeringskansliet</strong> endast kunna<br />
använda sig av <strong>sponsring</strong> <strong>om</strong> det främjar bilden av Sverige. Detta<br />
förutsätter att sponsorerna har en anknytning till Sverige. S<strong>om</strong> redovisats<br />
i avsnitt 5.2.2 innebär emellertid principen <strong>om</strong> icke-diskriminering att de<br />
krav s<strong>om</strong> ställs i en upphandling inte får gynna någon s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer från<br />
en viss ort eller representerar ett visst <strong>om</strong>råde, efters<strong>om</strong> detta leder till<br />
diskriminering av företag från andra länder.<br />
Mot denna bakgrund, och med hänsyn till att syftet med<br />
upphandlingsreglerna är att underlätta för den fria rörligheten av varor<br />
och tjänster in<strong>om</strong> EG, bedömer arbetsgruppen att det inte är möjligt att<br />
uppställa kriterier s<strong>om</strong> innebär att endast företag med anknytning till<br />
Sverige kan k<strong>om</strong>ma i fråga vid upphandling av <strong>sponsring</strong>.<br />
Upphandlingsreglerna i sig hindrar emellertid inte att en myndighet<br />
upphandlar en typiskt svensk produkt, s<strong>om</strong> exempelvis dalahästar s<strong>om</strong><br />
ska delas ut s<strong>om</strong> presenter till delegater vid en internationell konferens.<br />
En förutsättning är dock att det inte ställs krav på att produkterna måste<br />
vara svenska, tillverkade av svenskt material etc.<br />
49
Det är den upphandlande myndigheten s<strong>om</strong> ska avgöra värdet av<br />
upphandlingen. Enligt den nya lagen <strong>om</strong> offentlig upphandling, s<strong>om</strong><br />
följer texten i de nya upphandlingsdirektiven från 2004 mycket nära, ska<br />
värdet av ett kontrakt uppskattas till det totala belopp s<strong>om</strong> ska betalas<br />
enligt kontraktet. Normalt motsvarar det s<strong>om</strong> den upphandlande<br />
myndigheten ska betala enligt ett kontrakt värdet av det s<strong>om</strong><br />
myndigheten erhåller från en leverantör. S<strong>om</strong> konstaterats ovan kan det<br />
dock vid <strong>sponsring</strong> förek<strong>om</strong>ma att värdet av den sponsrades<br />
motprestation understiger värdet av det s<strong>om</strong> sponsorn tillhandahåller. I<br />
sådana situationer är det den motprestation s<strong>om</strong> en upphandlande<br />
myndighet tillhandahåller s<strong>om</strong> avgör värdet av kontraktet, och inte<br />
värdet av det s<strong>om</strong> sponsorn tillhandahåller.<br />
Om kontraktets värde är lågt får direktupphandling användas. Enligt<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s föreskrifter <strong>om</strong> upphandling får en direktupphandling<br />
göras <strong>om</strong> den motprestation s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> tillhandahåller<br />
understiger 215 000 kronor. Det ovan anförda innebär att en<br />
direktupphandling kan göras även <strong>om</strong> en sponsor tillhandahåller varor<br />
eller tjänster s<strong>om</strong> uppgår till ett betydligt större belopp.<br />
Det kan emellertid konstateras att de grundläggande EG-rättsliga<br />
principerna, däribland principen <strong>om</strong> icke-diskriminering, gäller vid all<br />
upphandling, såväl över s<strong>om</strong> under tröskelvärdena. Det nu sagda gör att<br />
arbetsgruppen anser att kriteriet att ett <strong>sponsring</strong>ssamarbete ska stärka<br />
bilden av Sverige medför att det inte heller är möjligt för<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> att använda sig av direktupphandling.<br />
Sammanfattningsvis bedömer arbetsgruppen, mot bakgrund av<br />
arbetsgruppens ställningstagande att <strong>sponsring</strong> endast får användas <strong>om</strong><br />
det främjar bilden av Sverige, att det inte finns några förutsättningar för<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> att upphandla <strong>sponsring</strong>.<br />
8.5 Gränsen mellan upplysning och reklam<br />
Arbetsgruppens bedömning: En upplysning <strong>om</strong> att ett företag eller<br />
en organisation har bidragit till en viss verksamhet är inte en sådan<br />
motprestation s<strong>om</strong> medför att upphandling ska ske.<br />
Bakgrund<br />
I de sammanhang s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> tidigare har ingått<br />
<strong>sponsring</strong>savtal har avtalen inneburit att sponsorerna har tillhandahållit<br />
olika varor eller tjänster i utbyte mot viss exponering. I enlighet med vad<br />
arbetsgruppen konstaterat ovan ska upphandling ske <strong>om</strong> myndigheten<br />
tillhandahåller en motprestation s<strong>om</strong> har ett ekon<strong>om</strong>iskt värde. Det<br />
gäller även när myndighetens motprestation består av upplåtande av<br />
reklamplats eller andra exponeringstjänster. Sådana tjänster har normalt<br />
sett ett ekon<strong>om</strong>iskt värde s<strong>om</strong> ibland kan vara betydande.<br />
50
NOU har in sin rapport (se avsnitt 5.2.4) ansett att det inte är fråga <strong>om</strong><br />
tillhandahållande av en reklam- eller exponeringstjänst <strong>om</strong> en myndighet<br />
i ett <strong>sponsring</strong>savtal endast har förbundit sig att upplysa <strong>om</strong> att någon<br />
har bidragit till dess verksamhet. En fråga s<strong>om</strong> därmed är av intresse är<br />
var gränsen går för när en sponsrad myndighet kan sägas tillhandahålla en<br />
motprestation i form av reklamplats eller exponeringstjänst, och en<br />
upphandling därmed ska göras, och när myndigheten endast lämnar en<br />
upplysning <strong>om</strong> att någon har bidragit till myndighetens verksamhet.<br />
Med upplysning avses enligt NOU exponering utan samband med varan,<br />
tjänsten eller givarens verksamhet i övrigt, vilket innebär att den<br />
upphandlande enheten endast upplyser <strong>om</strong> att varan eller tjänsten är<br />
skänkt av ett visst företag eller en privatperson. Sådana avtal torde enligt<br />
NOU inte behöva upphandlas, så länge s<strong>om</strong> endast företagets firma eller<br />
privatpersonens namn anges. Avtal s<strong>om</strong> innebär att en upphandlande<br />
enhet förbinder sig att exponera givarens firma eller namn i sammanhang<br />
s<strong>om</strong> inte direkt har med den skänkta varan eller tjänsten att göra<br />
och/eller att i övrigt upplysa <strong>om</strong> givaren och hans verksamhet, innebär<br />
att den upphandlande enheten tillhandahåller en motprestation i form av<br />
reklam. Sådana avtal ska därför enligt nämndens uppfattning upphandlas.<br />
En viss ledning vid bedömningen av <strong>om</strong> en motprestation i form av<br />
reklam- eller exponeringstjänst tillhandahålls kan hämtas i de<br />
skatterättsliga avdragsreglerna. Enligt 16 kap. 1 § ink<strong>om</strong>stskattelagen<br />
(1999:1229) kan utgifter för att förvärva och bibehålla ink<strong>om</strong>ster dras av.<br />
Enligt 9 kap. 2 § samma lag får dock utgifter för gåvor inte dras av.<br />
Skatteverket har 2005 beslutat <strong>om</strong> riktlinjer <strong>om</strong> avdragsrätt för<br />
<strong>sponsring</strong>, s<strong>om</strong> till stor del bygger på d<strong>om</strong>stolspraxis. Reklam är normalt<br />
att anse s<strong>om</strong> en avdragsgill utgift 13 . En förutsättning är dock att<br />
reklamen vänder sig till sponsorns presumtiva kundkrets eller till<br />
allmänheten. När det gäller <strong>sponsring</strong> krävs för avdragsrätt enligt<br />
riktlinjerna att sponsorn erhåller en direkt motprestation av den<br />
sponsrade eller att utgiften kan ses s<strong>om</strong> en indirekt <strong>om</strong>kostnad i<br />
sponsorns verksamhet. Med det senare menas att det finns en så stark<br />
anknytning mellan sponsorns och den sponsrades verksamhet att<br />
<strong>sponsring</strong>sbidraget indirekt k<strong>om</strong>mer sponsorn tillgodo. S<strong>om</strong> exempel<br />
kan nämnas att Falcon AB i ett mål i Regeringsrätten 14 fick avdrag för<br />
bidrag till ett projekt s<strong>om</strong> syftade till att rädda pilgrimsfalken, s<strong>om</strong> är<br />
företagets symbol. Om <strong>sponsring</strong>en endast mer allmänt syftar till att ge<br />
sponsorn förbättrad image och goodwill är den inte avdragsgill, utan den<br />
betraktas då enligt riktlinjerna s<strong>om</strong> en icke avdragsgill gåva.<br />
NOU har i sin rapport redovisat och k<strong>om</strong>menterat ett antal exempel på<br />
<strong>sponsring</strong>. NOU har därvid ansett att en motprestation i form av att en<br />
13 Se Skatteverkets ställningstaganden 11/05.<br />
14 RÅ 2000 ref. 31 II.<br />
51
k<strong>om</strong>mun har uppkallat en ishall efter ett företag s<strong>om</strong> sponsrade ishallen<br />
med varor var att anse s<strong>om</strong> reklam. NOU har även ansett att det var<br />
fråga <strong>om</strong> en motprestation med ett ekon<strong>om</strong>iskt värde när en k<strong>om</strong>mun i<br />
utbyte mot att ett företag sponsrade k<strong>om</strong>munen med väderskydd och<br />
papperskorgar lånade ut mark till företaget utan avgift, där företaget fick<br />
sätta upp fyra mycket stora reklamtavlor.<br />
NOU har däremot inte ansett att det har förek<strong>om</strong>mit någon<br />
motprestation i upphandlingsreglernas mening när namnet på ett företag<br />
s<strong>om</strong> hade skänkt böcker till ett bibliotek sattes på lappar på framsidan av<br />
bok<strong>om</strong>slaget på böckerna och inte heller när namnet på ett företag s<strong>om</strong><br />
sponsrade ett museum trycktes på stora skynken s<strong>om</strong> täckte museets<br />
ytterväggar.<br />
NOU har även tagit upp ett exempel där ett bilföretag, s<strong>om</strong> tillhandahöll<br />
bilar för att transportera deltagare till och från en konferens, fick sätta<br />
upp affischer med sitt företagsnamn på konferens<strong>om</strong>rådet, lägga ut<br />
informationsmaterial vid konferensmötena samt nämndes i<br />
konferensböckerna samt på konferensens officiella hemsida och på<br />
datorer s<strong>om</strong> var utplacerade i konferenslokalerna. Enligt NOU:s<br />
uppfattning gick den upphandlande enheten i detta fall långt utöver vad<br />
NOU skulle vilja definiera s<strong>om</strong> en upplysning <strong>om</strong> att ett visst företag<br />
sponsrat den.<br />
Det sistnämnda exemplet syftar uppenbarligen på den <strong>sponsring</strong> s<strong>om</strong><br />
förek<strong>om</strong> i samband med Sveriges ordförandeskap i EU år 2001. I<br />
samband med ordförandeskapet erhöll sponsorerna motprestationer i<br />
form av att<br />
a) namnet på företaget framgick av ordförandeskapets handböcker<br />
för delegater respektive media och i förek<strong>om</strong>mande fall i de<br />
monitorer s<strong>om</strong> används för allmän information i möteslokalerna,<br />
b) namnet på företaget exponerades på tavlor i hallar och receptioner<br />
i anslutning till möteslokalerna,<br />
c) namnet på företaget exponerades på ordförandeskapets webbsida,<br />
d) företaget fick rätt att lägga ut visst informationsmaterial, t.ex.<br />
årsredovisningar, vid en särskild servicedisk, och<br />
e) företaget fick rätt att efter ordförandeskapets utgång nyttja dess<br />
logotyp enligt särskilda regler.<br />
Skälen för arbetsgruppens bedömning<br />
NOU har s<strong>om</strong> nämnts ovan bedömt att ett avtal där motprestationen<br />
endast består i att den s<strong>om</strong> blir sponsrad lämnar en upplysning <strong>om</strong> att<br />
sponsorn har bidragit på visst sätt inte behöver upphandlas enligt<br />
reglerna <strong>om</strong> offentlig upphandling. Arbetsgruppen har ingen anledning<br />
att göra en annan bedömning än NOU i detta avseende.<br />
Gränsdragningen mellan vad s<strong>om</strong> ska anses vara en motprestation i form<br />
av reklam och vad s<strong>om</strong> endast ska anses vara en upplysning <strong>om</strong> bidrag är<br />
52
dock inte självklar. En viss försiktighet är påkallad beträffande<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> vid bedömningen av det <strong>om</strong>råde s<strong>om</strong> får anses vara<br />
upplysning och således inte upphandlingspliktigt. I fallen med ishallen<br />
och reklamtavlorna delar arbetsgruppen NOU:s bedömning att det var<br />
fråga <strong>om</strong> en motprestation i form av reklam. I motsats till NOU anser<br />
arbetsgruppen att det även i exemplet där ett museums ytterväggar<br />
kläddes med skynken med företagets namn ligger nära till hands att<br />
bedöma det s<strong>om</strong> reklam.<br />
När det gäller de motprestationer s<strong>om</strong> tillhandahölls i samband med det<br />
svenska ordförandeskapet i EU år 2001 gör arbetsgruppen i stort sett<br />
samma bedömning s<strong>om</strong> NOU. Exponeringen i handböcker och på<br />
ordförandeskapets webbplats (punkterna a och c) skedde i ett<br />
sammanhang s<strong>om</strong> inte direkt hade med det sponsrade evenemanget att<br />
göra och det ligger därmed enligt arbetsgruppens mening närmare till<br />
hand att bedöma exponeringen s<strong>om</strong> reklam än s<strong>om</strong> en upplysning <strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong>. Enligt arbetsgruppen är det vidare uppenbart att den<br />
möjlighet att dela ut informationsmaterial i samband med möten s<strong>om</strong><br />
sponsorerna fick (punkten d) inte enbart var en upplysning <strong>om</strong> att<br />
företaget eller organisationen sponsrade evenemanget. Detta är enligt<br />
arbetsgruppens mening snarare att bedöma s<strong>om</strong> någon form av<br />
upplåtelse av reklamplats.<br />
Även rätten att få använda ordförandeskapets logotyp (punkten e) måste<br />
enligt arbetsgruppens uppfattning anses s<strong>om</strong> en sådan motprestation att<br />
upphandlingsreglerna blir tillämpliga. <strong>Regeringskansliet</strong> förfogar över<br />
rätten att använda de logotyper s<strong>om</strong> har tagits fram av myndigheten.<br />
Detta innebär att företag eller organisationer inte har rätt att använda<br />
dessa logotyper utan <strong>Regeringskansliet</strong>s medgivande. För en sponsor kan<br />
det ha ett stort ekon<strong>om</strong>iskt värde att få använda sig av <strong>Regeringskansliet</strong>s<br />
logotyper i sin egen marknadsföring. Om <strong>Regeringskansliet</strong> i ett<br />
<strong>sponsring</strong>savtal ger ett företag eller en organisation rätten att nyttja<br />
sådana logotyper i sin egen marknadsföring innebär det enligt<br />
arbetsgruppen att <strong>Regeringskansliet</strong> lämnar en motprestation s<strong>om</strong> har ett<br />
ekon<strong>om</strong>iskt värde.<br />
Att bidragande företags namn exponeras på tavlor i hallar och<br />
receptioner (punkten b) bör enligt arbetsgruppens mening dock kunna<br />
ses endast s<strong>om</strong> en upplysning <strong>om</strong> att företagen har bidragit till<br />
evenemanget. Informationen lämnades här i nära anslutning till det<br />
sponsrade evenemanget. För att det endast ska vara fråga <strong>om</strong> en<br />
upplysning förutsätts dock att informationen utformas på ett sådant sätt<br />
att den framstår just s<strong>om</strong> en upplysning <strong>om</strong> att någon sponsrar ett<br />
evenemang och inte s<strong>om</strong> reklam för sponsorn. Detta kan bli fallet <strong>om</strong><br />
informationen t.ex. är mycket framträdande.<br />
I avsnitt 8.8 behandlar arbetsgruppen närmare de motprestationer s<strong>om</strong><br />
bör kunna vara aktuella för <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
53
8.6 Utgör massmediaexponering en motprestation?<br />
Arbetsgruppens bedömning: Det förhållandet att <strong>sponsring</strong> medför<br />
att ett företag eller en organisation exponeras i media kan inte anses<br />
utgöra en sådan motprestation att upphandling ska ske.<br />
Skälen för arbetsgruppens bedömning<br />
För att reglerna <strong>om</strong> offentlig upphandling ska bli tillämpliga måste enligt<br />
arbetsgruppens bedömning en motprestation – direkt eller indirekt –<br />
tillhandahållas av den s<strong>om</strong> blir sponsrad. För ett företag s<strong>om</strong> väljer att<br />
sponsra t.ex. ett offentligt projekt torde det normalt ha ett ekon<strong>om</strong>iskt<br />
värde att företaget får goodwill gen<strong>om</strong> att förknippas med projektet.<br />
S<strong>om</strong> exempel kan nämnas att ett företag s<strong>om</strong> sponsrar ett medialt<br />
uppmärksammat evenemang kan få exponering gen<strong>om</strong> att dess produkter<br />
förek<strong>om</strong>mer i nyhetsprogram på TV. Exponeringen i en sådan situation<br />
har visserligen sin grund i <strong>sponsring</strong>savtalet, men den sponsrade parten<br />
förfogar inte över exponeringen. Arbetsgruppen bedömer mot den<br />
bakgrunden att enbart det förhållandet att <strong>sponsring</strong> medför att ett<br />
företags eller en organisations namn eller varumärke exponeras i media<br />
utan den upphandlande myndighetens försorg inte kan anses utgöra en<br />
sådan motprestation s<strong>om</strong> medför att offentlig upphandling ska ske.<br />
54
8.7 Hänvisning i sponsorns egen marknadsföring<br />
Arbetsgruppens bedömning: Att ett företag eller en organisation i<br />
sin egen marknadsföring informerar <strong>om</strong> att företaget eller<br />
organisationen sponsrar en myndighet kan inte anses utgöra en sådan<br />
motprestation att upphandling ska ske.<br />
Skälen för arbetsgruppens bedömning<br />
I Skatteverkets ovan nämnda riktlinjer <strong>om</strong> avdragsrätt för <strong>sponsring</strong> (se<br />
avsnitt 8.5) anges att den sponsrade har lämnat en motprestation <strong>om</strong><br />
sponsorn själv använder sig av <strong>sponsring</strong>sinsatsen i annonskampanjer, på<br />
förpackningar etc. Det finns emellertid inte anledning att göra samma<br />
bedömning i upphandlingssammanhang.<br />
S<strong>om</strong> nämnts i avsnitt 8.6 anser arbetsgruppen att en motprestation måste<br />
tillhandahållas av den s<strong>om</strong> blir sponsrad för att reglerna <strong>om</strong> offentlig<br />
upphandling ska bli tillämpliga. Utgångspunkten när två parter ingår ett<br />
avtal är att det står båda parter fritt att hänvisa till avtalet i sin<br />
marknadsföring eller på annat sätt, <strong>om</strong> inte parterna k<strong>om</strong>mit överens <strong>om</strong><br />
något annat. Det förhållandet att ett <strong>sponsring</strong>savtal inte innehåller ett<br />
förbud för en sponsor att hänvisa till <strong>sponsring</strong>ssamarbetet i sin egen<br />
marknadsföring kan enligt arbetsgruppens mening inte innebära att en<br />
motprestation har lämnats av den s<strong>om</strong> blir sponsrad.<br />
8.8 Motprestationer s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> kan lämna<br />
Arbetsgruppens förslag: Den huvudsakliga motprestation s<strong>om</strong><br />
<strong>Regeringskansliet</strong> kan tillhandahålla sponsorer är den naturliga<br />
produktsynlighet s<strong>om</strong> en sponsor uppnår gen<strong>om</strong> att tillhandahålla en<br />
vara eller tjänst i anslutning till en konferens eller ett liknande<br />
evenemang.<br />
Därutöver kan <strong>Regeringskansliet</strong> tillhandahålla viss exponering av en<br />
sponsor gen<strong>om</strong> att upplysa <strong>om</strong> att ett företag eller en organisation<br />
sponsrar ett visst evenemang. Exponeringen ska endast förek<strong>om</strong>ma i<br />
samband med det evenemang där en sponsors varor eller tjänster<br />
förek<strong>om</strong>mer. Exponeringen kan t.ex. ske gen<strong>om</strong> att mindre anslag<br />
med sponsorns namn sätts upp i anslutning till de lokaler där det<br />
sponsrade evenemanget äger rum. Exponeringen får inte vara så<br />
<strong>om</strong>fattande att det kan anses vara fråga <strong>om</strong> upplåtande av reklamplats<br />
eller någon annan form av exponeringstjänst.<br />
En sponsor får inte använda <strong>Regeringskansliet</strong>s logotyp eller andra<br />
logotyper s<strong>om</strong> tagits fram i <strong>Regeringskansliet</strong>s verksamhet. Om<br />
sponsorn ska få möjlighet att hänvisa till <strong>sponsring</strong>ssamarbetet i sin<br />
egen marknadsföring ska detta regleras i <strong>sponsring</strong>savtal mellan<br />
parterna. I avtalet ska också anges på vilket sätt och i vilken<br />
<strong>om</strong>fattning hänvisningen ska ske.<br />
55
En sponsor kan även få ensamrätt att i samband med det evenemang<br />
s<strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>en avser sponsra <strong>Regeringskansliet</strong> med den typ av vara<br />
eller tjänst s<strong>om</strong> sponsorn tillhandahåller.<br />
Skälen för arbetsgruppens förslag<br />
En följd av ett <strong>sponsring</strong>ssamarbete där en sponsor tillhandahåller<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> en vara eller tjänst är den naturliga exponering s<strong>om</strong><br />
tjänsten eller varan får. För många företag eller organisationer torde en<br />
sådan exponering ha ett stort värde i sig. Den naturliga<br />
produktsynligheten s<strong>om</strong> en sponsor uppnår gen<strong>om</strong> att tillhandahålla en<br />
vara eller tjänst i anslutning till en konferens eller ett liknande<br />
evenemang är därför en av de viktigare motprestationer s<strong>om</strong><br />
<strong>Regeringskansliet</strong> kan tillhandhålla en sponsor.<br />
För att det ska vara fråga <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> och inte en ren gåva, krävs<br />
emellertid att <strong>Regeringskansliet</strong> även tillhandahåller någon annan form<br />
av motprestation. S<strong>om</strong> anförts i 8.4 bedömer arbetsgruppen att det inte<br />
finns förutsättningar för <strong>Regeringskansliet</strong> att upphandla <strong>sponsring</strong>.<br />
Detta innebär att de motprestationer s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> kan<br />
tillhandahålla en sponsor är begränsade till motprestationer s<strong>om</strong> inte har<br />
något ekon<strong>om</strong>iskt värde. Motprestationerna kan därmed inte utgöras av<br />
reklam eller exponeringstjänster.<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> bör däremot kunna tillhandahålla viss exponering av en<br />
sponsor gen<strong>om</strong> att upplysa <strong>om</strong> att ett företag eller en organisation<br />
sponsrar ett visst evenemang. För att en sådan upplysning inte ska anses<br />
utgöra reklam får exponering dock enligt arbetsgruppens mening endast<br />
förek<strong>om</strong>ma i samband med det evenemang där en sponsors produkt<br />
förek<strong>om</strong>mer. Exponeringen får inte heller vara så <strong>om</strong>fattande att det kan<br />
anses vara fråga <strong>om</strong> upplåtande av reklamplats eller någon annan form av<br />
exponeringstjänst. Exponeringen kan lämpligen ske t.ex. gen<strong>om</strong> att<br />
mindre anslag med sponsorns namn sätts upp i anslutning till de lokaler<br />
där det sponsrade evenemanget äger rum eller att en upplysning <strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong>en tas in i material s<strong>om</strong> lämnas ut till deltagarna i samband med<br />
ett specifikt evenemang.<br />
Det sagda innebär enligt arbetsgruppens mening att <strong>Regeringskansliet</strong><br />
inte bör exponera en sponsor i sammanhang s<strong>om</strong> inte har direkt<br />
anknytning till det evenemang s<strong>om</strong> sponsras, t.ex. på <strong>Regeringskansliet</strong>s<br />
webbplats eller i handböcker s<strong>om</strong> avser flera evenemang.<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> bör inte heller särskilt exponera produkter s<strong>om</strong><br />
sponsorn tillhandahåller. En sponsor bör vidare inte få möjlighet att visa<br />
filmer eller dela ut informationsmaterial <strong>om</strong> företaget eller<br />
organisationen i samband med ett evenemang. <strong>Regeringskansliet</strong> bör inte<br />
heller exponera en sponsors varumärke. En sådan exponering utgör<br />
enligt arbetsgruppens mening normalt inte en upplysning <strong>om</strong> att ett<br />
56
företag eller en organisation sponsrar ett visst evenemang, utan torde<br />
ofta utgöra en form av reklam.<br />
Arbetsgruppen anser vidare att en sponsor inte bör få rätt att använda<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s logotyp eller andra logotyper s<strong>om</strong> tagits fram i<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s verksamhet (jfr. avsnitt 8.5). Detsamma gäller andra<br />
logotyper s<strong>om</strong> tagits fram in<strong>om</strong> ramen för <strong>Regeringskansliet</strong>s<br />
verksamhet, t.ex. logotypen för det svenska ordförandeskapet i EU.<br />
Sponsorer har ofta ett intresse av att i sin marknadsföring tala <strong>om</strong> att de<br />
sponsrar en viss verksamhet. S<strong>om</strong> redovisats i avsnitt 8.7 bedömer<br />
arbetsgruppen att upphandlingsreglerna inte hindrar att en sponsor på<br />
detta sätt hänvisar till ett <strong>sponsring</strong>ssamarbete i sin egen marknadsföring.<br />
Om parterna i ett <strong>sponsring</strong>savtal inte reglerar hur sponsorn ska få<br />
hänvisa till <strong>sponsring</strong>ssamarbetet finns det emellertid en risk för att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> exponeras på ett sätt s<strong>om</strong> kan skada myndigheten.<br />
Arbetsgruppen anser därför att det är lämpligt att vara restriktiv när det<br />
gäller möjligheten för en sponsor att hänvisa till ett <strong>sponsring</strong>ssamarbete<br />
med <strong>Regeringskansliet</strong>. Arbetsgruppen anser vidare att <strong>om</strong> en sponsor<br />
ska få möjlighet att hänvisa till <strong>sponsring</strong>ssamarbetet i sin egen<br />
marknadsföring, ska detta regleras i <strong>sponsring</strong>savtal mellan parterna. I<br />
avtalet ska också noggrant preciseras på vilket sätt och i vilken<br />
<strong>om</strong>fattning sponsorn ska kunna hänvisa till <strong>sponsring</strong>ssamarbetet.<br />
Arbetsgruppen bedömer att det inte är sannolikt att sponsorer k<strong>om</strong>mer<br />
att vara intresserade av att sponsra <strong>Regeringskansliet</strong> <strong>om</strong> flera företag<br />
eller organisationer ska tillhandahålla samma typ av produkt. Sponsorer<br />
bör därför enligt arbetsgruppen i största möjliga utsträckning kunna få<br />
ensamrätt att leverera den typ av vara eller tjänst s<strong>om</strong> sponsorn<br />
tillhandahåller i samband med det evenemang s<strong>om</strong> sponsras.<br />
Arbetsgruppen bedömer inte att en sådan ensamrätt är en motprestation<br />
från <strong>Regeringskansliet</strong>s sida. Ensamrätten ska dock begränsas till att gälla<br />
i samband med det aktuella evenemanget.<br />
Det kan tänkas att en sponsor i vissa situationer har synpunkter på<br />
utformningen av ett sponsrat evenemang. Arbetsgruppen vill<br />
understryka att frågan <strong>om</strong> hur ett evenemang s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong><br />
anordnar ska utformas avgörs av <strong>Regeringskansliet</strong>. En sponsor bör<br />
enligt arbetsgruppens mening inte ha någon inflytande över<br />
utformningen av sponsrade evenemang.<br />
Bestämmelser <strong>om</strong> vilka motprestationer s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> kan<br />
tillhandahålla en sponsor och därmed sammanhängande frågor har tagits<br />
in i avsnitt 4 i arbetsgruppens förslag till riktlinjer för <strong>sponsring</strong> av<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
57
8.9 Är förslagen väl restriktiva?<br />
Arbetsgruppens förslag till riktlinjer för <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong><br />
innebär i flera avseenden en mer restriktiv syn på möjligheterna att ta<br />
emot <strong>sponsring</strong> än vad s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> till uttryck i de riktlinjer för samarbete<br />
med näringslivet s<strong>om</strong> togs fram inför det svenska ordförandeskapet i EU<br />
2001.<br />
Arbetsgruppen vill i detta sammanhang understryka att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> har en särskild ställning i den centrala svenska<br />
statsförvaltningen. Det är därför enligt arbetsgruppens mening befogat<br />
att <strong>Regeringskansliet</strong>, på ett tydligare sätt än vad s<strong>om</strong> kanske är<br />
nödvändigt för andra myndigheter, hanterar frågor s<strong>om</strong> rör <strong>sponsring</strong> på<br />
ett sådant sätt att det inte innebär att någon risk för att allmänhetens<br />
förtroende för myndighetens opartiskhet skadas.<br />
Den största skillnaden mellan arbetsgruppens förslag och 2001 års<br />
riktlinjer gäller vilka motprestationer <strong>Regeringskansliet</strong> får tillhandhålla<br />
en sponsor. Arbetsgruppen har en betydligt mer restriktiv syn än den<br />
s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> till uttryck i riktlinjerna från 2001. Detta har främst sin grund i<br />
arbetsgruppens tolkning av reglerna <strong>om</strong> offentlig upphandling.<br />
År 2004 beslutades två nya EU-direktiv <strong>om</strong> offentlig upphandling och en<br />
proposition med förslag till en ny upphandlingslagstiftning k<strong>om</strong>mer att<br />
behandlas av riksdagen under hösten 2007. De nya direktiven och<br />
lagförslagen innebär emellertid inte någon ändring i de delar av<br />
regelsystemet s<strong>om</strong> är tillämpliga vid bedömningen av <strong>om</strong> när offentlig<br />
upphandling ska göras. En mycket noggrann analys av möjliga<br />
motprestationer s<strong>om</strong> en myndighet kan tillhandahålla en sponsor mot<br />
bakgrund av reglerna <strong>om</strong> offentlig upphandling har gen<strong>om</strong>förts av NOU<br />
under 2003. S<strong>om</strong> redovisats ovan har NOU i sin rapport dragit slutsatsen<br />
att upphandling av <strong>sponsring</strong> endast kan underlåtas <strong>om</strong> den sponsrade<br />
myndigheten inte lämnar någon motprestation s<strong>om</strong> har ett ekon<strong>om</strong>iskt<br />
värde. I rapporten granskades bl.a. just de motprestationer s<strong>om</strong><br />
<strong>Regeringskansliet</strong> tillhandahöll sponsorer i samband med<br />
ordförandeskapet i EU 2001 och enligt NOU:s bedömning hade flera av<br />
motprestationerna ett sådant ekon<strong>om</strong>iskt värde att upphandling borde ha<br />
skett. Arbetsgruppen har inte funnit anledning att göra en annan<br />
bedömning än NOU. Detta har fått till följd att de motprestationer s<strong>om</strong><br />
arbetsgruppen föreslår att <strong>Regeringskansliet</strong> ska kunna tillhandahålla en<br />
sponsor är mycket begränsade.<br />
Av avsnitt 4.3 framgår att bl.a. Finland lämnade mer <strong>om</strong>fattande<br />
motprestationer än de s<strong>om</strong> arbetsgruppen föreslår. Av de upplysningar<br />
s<strong>om</strong> arbetsgruppen har fått vid kontakter med företrädare för Finlands<br />
ordförandeskap framgår emellertid att man inte närmare har övervägt hur<br />
reglerna <strong>om</strong> offentlig upphandling inverkar på frågan <strong>om</strong> vilka<br />
motprestationer s<strong>om</strong> kan lämnas vid <strong>sponsring</strong>. I samband med<br />
Tysklands ordförandeskap togs emellertid hänsyn till dessa regler.<br />
58
Arbetsgruppen kan konstatera att de motprestationer s<strong>om</strong> det tyska<br />
regeringskansliet tillhandahöll sina sponsorer ligger väl i linjer med<br />
arbetsgruppens förslag.<br />
Det finns naturligtvis en risk att de begränsade motprestationer s<strong>om</strong><br />
<strong>Regeringskansliet</strong> föreslås kunna tillhandahålla en sponsor kan medföra<br />
att intresset för att sponsra <strong>Regeringskansliet</strong> k<strong>om</strong>mer att vara lågt.<br />
Detta gäller i synnerhet s<strong>om</strong> sponsorerna sannolikt k<strong>om</strong>mer att få svårt<br />
att göra avdrag för sina kostnader för <strong>sponsring</strong>en. Arbetsgruppen<br />
bedömer emellertid att det bör kunna finnas företag eller organisationer<br />
s<strong>om</strong> värderar den naturliga produktsynligheten och möjligheten att bl.a.<br />
få hänvisa till <strong>sponsring</strong>ssamarbetet i sin marknadsföring så högt att det<br />
ändå kan finnas ett intresse för att sponsra <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
9 Beredning av <strong>sponsring</strong>särenden i <strong>Regeringskansliet</strong><br />
9.1 Ansvaret för <strong>sponsring</strong>särenden<br />
Arbetsgruppens förslag: Det departement, eller den del av<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>, s<strong>om</strong> ansvarar för en internationell konferens eller<br />
ett liknande evenemang ansvarar också för frågor <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> s<strong>om</strong><br />
har anknytning till evenemanget.<br />
Skälen för arbetsgruppens förslag<br />
Huvudansvaret för att arrangera internationella konferenser och liknande<br />
evenemang vilar ofta på ett enskilt departement. Det kan emellertid även<br />
förek<strong>om</strong>ma att flera departement är involverade i arrangemangen kring<br />
en konferens. Ibland inrättas också en särskild organisation in<strong>om</strong><br />
<strong>Regeringskansliet</strong> för att arrangera konferenser och liknande evenemang.<br />
S<strong>om</strong> exempel kan nämnas 2001-sekretariatet in<strong>om</strong><br />
Utrikesdepartementet, s<strong>om</strong> ansvarade för arrangemangen kring Sveriges<br />
ordförandeskap i EU år 2001.<br />
Sponsring kan finansiera en del av en konferens eller ett annat<br />
evenemang. Enligt arbetsgruppens mening är det bl.a. därför lämpligt att<br />
den del av <strong>Regeringskansliet</strong> s<strong>om</strong> har ansvar för att anordna ett<br />
evenemang även hanterar frågor <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> s<strong>om</strong> har anknytning till<br />
evenemanget. En bestämmelse <strong>om</strong> detta har tagits in i avsnitt 5.1 i<br />
arbetsgruppens förslag till riktlinjer för <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
9.2 Inledande ställningstaganden inför beslut <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong><br />
Arbetsgruppens förslag: Överväganden <strong>om</strong> det är lämpligt att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> tar emot <strong>sponsring</strong> i samband med en internationell<br />
konferens eller ett liknande evenemang ska ske i god tid före<br />
evenemanget.<br />
59
Det ska särskilt övervägas vilka typer av varor eller tjänster s<strong>om</strong> kan<br />
vara lämpliga att ta emot s<strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>. En uppskattning ska även<br />
göras av ink<strong>om</strong>ster och kostnader för <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
Dessa frågor ska redan i ett tidigt skede av processen tas upp med<br />
ansvarig expeditionschef.<br />
Skälen för arbetsgruppens förslag<br />
Inför en konferens eller annat liknande evenemang finns ett stort antal<br />
praktiska frågor s<strong>om</strong> måste hanteras, t.ex. var konferensen ska hållas, <strong>om</strong><br />
lokalerna behöver anpassas, frågor <strong>om</strong> mat, transporter, övernattning och<br />
IT-stöd. <strong>Regeringskansliet</strong>s behov av olika varor och tjänster k<strong>om</strong>mer<br />
normalt att behöva övervägas redan i ett mycket tidigt skede av<br />
planeringen inför evenemanget.<br />
Arbetet med att kontakta lämpliga sponsorer och att förhandla fram<br />
lönsamma <strong>sponsring</strong>savtal är tidskrävande. Frågan <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> ska<br />
användas måste därför aktualiseras redan när planeringen av ett<br />
evenemang där <strong>sponsring</strong> kan bli aktuellt inleds.<br />
En uppskattning bör i sådant fall även göras av ink<strong>om</strong>ster och kostnader<br />
för <strong>Regeringskansliet</strong>, efters<strong>om</strong> det är av stor vikt att <strong>Regeringskansliet</strong><br />
inte i onödan lägger ned resurser på förberedelser av <strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong><br />
inte uppfyller kravet på att värdet av det s<strong>om</strong> sponsorn tillhandahåller<br />
överstiger <strong>Regeringskansliet</strong>s kostnader.<br />
Mot bakgrund av vad s<strong>om</strong> anförts i avsnitt 8.8 <strong>om</strong> vilka motprestationer<br />
s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> ska kunna tillhandahålla en sponsor, k<strong>om</strong>mer<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s direkta kostnader för motprestationer att vara i det<br />
närmaste obefintliga. Däremot kan <strong>sponsring</strong> medföra kostnader för<br />
arbetstid för personal. Dessa kostnader måste självfallet beaktas, även <strong>om</strong><br />
endast en grov uppskattning av kostnaderna torde kunna göras i ett<br />
inledande skede av <strong>sponsring</strong>sprocessen.<br />
Ytterligare frågor <strong>om</strong> beräkningen av kostnaderna för ett<br />
<strong>sponsring</strong>ssamarbete behandlas nedan i avsnitt 12.<br />
Redan i ett inledande skede av processen måste ställning tas till frågor av<br />
juridisk natur, t.ex. hur <strong>Regeringskansliet</strong> ska kunna leva upp till kraven<br />
på opartiskhet m.m. s<strong>om</strong> uppställs i regeringsformen och i<br />
kapitalförsörjningsförordningen. Det är därför lämpligt att frågor s<strong>om</strong><br />
rör <strong>sponsring</strong> tas upp med departementets expeditionschef i ett tidigt<br />
skede.<br />
60
En bestämmelse <strong>om</strong> vilka överväganden s<strong>om</strong> ska göras inför beslut <strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong> har tagits in i avsnitt 5.2 i arbetsgruppens förslag till riktlinjer<br />
för <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
9.3 Beslut <strong>om</strong> att <strong>sponsring</strong> ska kunna användas<br />
Arbetsgruppens förslag: Om det bedöms lämpligt att <strong>Regeringskansliet</strong><br />
ingår avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> i samband med en internationell konferens eller<br />
ett liknande evenemang ska ett beslut fattas <strong>om</strong> att ytterligare åtgärder<br />
får vidtas för att ingå avtal med lämpliga sponsorer. Ett sådant beslut kan<br />
även <strong>om</strong>fatta flera evenemang s<strong>om</strong> har ett samband med varandra.<br />
Beslutet ska beredas med Förvaltningschefens Stab, FA Juridik- och<br />
affärsenhet och RK Ekon<strong>om</strong>i.<br />
Beslutet ska dokumenteras skriftligen.<br />
Skälen för arbetsgruppens förslag<br />
Arbetet med att kontakta och förhandla med lämpliga sponsorer kan<br />
s<strong>om</strong> konstaterats ovan vara mycket arbetskrävande. Det är därför viktigt<br />
att ställning tas i varje enskilt fall <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> ska kunna användas i<br />
samband med ett visst evenemang innan arbetet med att kontakta<br />
potentiella sponsorer inleds. Om det bedöms att <strong>sponsring</strong> ska kunna<br />
användas i samband med ett evenemang anser arbetsgruppen att det bör<br />
fattas ett beslut <strong>om</strong> detta. På så sätt elimineras risken för att det uppstår<br />
tveksamhet <strong>om</strong> vad s<strong>om</strong> gäller i <strong>sponsring</strong>shänseende. Ett sådant beslut<br />
bör enligt arbetsgruppens mening även kunna <strong>om</strong>fatta flera evenemang<br />
s<strong>om</strong> har samband med varandra (jfr. även vad s<strong>om</strong> anförs <strong>om</strong><br />
utlandsmyndigheterna i avsnitt 6.4).<br />
Det är de personer s<strong>om</strong> arbetar med evenemanget s<strong>om</strong> har bäst<br />
möjligheter att bedöma <strong>om</strong> det är lämpligt med <strong>sponsring</strong> i det enskilda<br />
faller eller inte. Det är därför enligt arbetsgruppens mening lämpligt att<br />
beslut <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> fattas av det departement, eller den del av<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>, s<strong>om</strong> har ansvaret för att anordna det aktuella<br />
evenemanget. I avsnitt 12 behandlas vem på ett departement s<strong>om</strong> får<br />
fatta beslut.<br />
Beslut <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> bör enligt arbetsgruppen dokumenteras skriftligen.<br />
Detta kan lämpligen ske gen<strong>om</strong> att beslutet tas in i departementets<br />
protokollsserie. Av arbetsmässig skäl kan det ibland vara lämpligt att<br />
rätten att ingå <strong>sponsring</strong>savtal för <strong>Regeringskansliet</strong>s räkning delegeras<br />
till någon annan tjänsteman än den s<strong>om</strong> fattar beslutet <strong>om</strong> att <strong>sponsring</strong><br />
ska användas. Om detta står klar redan när beslutet <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> fattas<br />
kan ett beslut <strong>om</strong> sådan delegering tas in i beslutet.<br />
Användande av <strong>sponsring</strong> påverkar kostnaderna för ett evenemang. Ett<br />
beslut <strong>om</strong> att <strong>sponsring</strong> ska kunna användas i samband med ett visst<br />
61
evenemang bör därför föregås av samråd med Förvaltningschefens stab,<br />
s<strong>om</strong> har ett övergripande ansvar för <strong>Regeringskansliet</strong>s budget och s<strong>om</strong><br />
även enligt arbetsgruppens förslag i avsnitt 10 nedan föreslås få ansvaret<br />
för uppföljning och utvärdering av <strong>sponsring</strong>savtal. Samråd bör även ske<br />
med RK Ekon<strong>om</strong>i, s<strong>om</strong> ansvarar för <strong>Regeringskansliet</strong>s ekon<strong>om</strong>iska<br />
redovisning, och med FA Juridik- och affärsenhet, s<strong>om</strong> arbetar in<strong>om</strong><br />
<strong>om</strong>rådena juridik, affärsverksamhet och upphandling.<br />
Bestämmelser <strong>om</strong> beslut <strong>om</strong> att <strong>sponsring</strong> ska kunna användas har tagits<br />
in i avsnitt 5.3 i arbetsgruppens förslag till riktlinjer för <strong>sponsring</strong> av<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>. I bilaga 1 till riktlinjerna finns ett förslag till hur ett<br />
sådan beslut kan utformas.<br />
9.4 Hur ska kontakt tas med potentiella sponsorer?<br />
Arbetsgruppens förslag: Kontakt med sponsorer bör normalt tas<br />
gen<strong>om</strong> att <strong>Regeringskansliet</strong> kontaktar en företagsorganisation eller<br />
liknande, s<strong>om</strong> i sin tur kan informera sina medlemmar <strong>om</strong> möjligheten<br />
att ingå <strong>sponsring</strong>savtal med <strong>Regeringskansliet</strong>. Om det är uppenbart<br />
att det endast finns en eller några få företag eller organisationer s<strong>om</strong><br />
tillhandahåller den typ av produkt s<strong>om</strong> önskas, kan det emellertid vara<br />
lämpligt att i stället kontakta det eller de aktuella företagen eller<br />
organisationerna.<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> ska inte annonsera efter sponsorer.<br />
Skälen för arbetsgruppens förslag<br />
I arbetsgruppens uppdrag ingår att överväga <strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> aktivt<br />
ska söka sponsorer och hur det arbetet i så fall ska bedrivas.<br />
Det har enligt uppgift förek<strong>om</strong>mit att företag eller organisationer själva<br />
tar kontakt med <strong>Regeringskansliet</strong> för att efterhöra möjligheterna att<br />
sponsra viss verksamhet. Ett alternativ skulle därmed kunna vara att inte<br />
vidta någon åtgärd alls för att söka sponsorer, utan endast ingå<br />
<strong>sponsring</strong>savtal med företag s<strong>om</strong> själva hör av sig till <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
Det skulle emellertid innebära att urvalet av sponsorer riskerade att bli<br />
mycket litet, vilket i sin tur sannolikt skulle leda till att lämpliga<br />
<strong>sponsring</strong>savtal inte skulle k<strong>om</strong>ma till stånd och att många företag inte<br />
skulle få möjlighet att överväga ingåendet av avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>.<br />
Arbetsgruppen anser därför att <strong>Regeringskansliet</strong> bör vidta någon form<br />
av aktiv åtgärd för att nå potentiella sponsorer.<br />
Ett sätt att få kontakt med potentiella sponsorer är att annonsera i dags-<br />
eller fackpress. Arbetsgruppen anser emellertid att det inte är lämpligt att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> annonserar efter sponsorer.<br />
I samband med Sveriges ordförandeskap år 2001 vände sig<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> till Svenskt Näringsliv, s<strong>om</strong> informerade sina<br />
62
medlemsföretag <strong>om</strong> att det fanns en möjlighet att sponsra det svenska<br />
ordförandeskapet. Gen<strong>om</strong> att på detta sätt vända sig till en<br />
företagsorganisation är det möjligt att nå ut till ett stort antal företag till<br />
en mycket begränsad kostnad. Arbetsgruppen anser att kontakt med<br />
företagsorganisationer även i framtiden kan vara ett användbart sätt att<br />
nå ut till potentiella sponsorer. Det är dock viktigt att kontakt tas med<br />
samtliga medlemsorganisationer s<strong>om</strong> har företag eller organisationer<br />
in<strong>om</strong> den bransch s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> har behov av <strong>sponsring</strong> från.<br />
Om det är uppenbart att det endast finns ett eller några få företag eller<br />
organisationer s<strong>om</strong> kan tillhandahålla den produkt s<strong>om</strong><br />
<strong>Regeringskansliet</strong> har behov av kan det dock vara lämpligt att vända sig<br />
direkt till det eller de aktuella företagen för att utröna <strong>om</strong> de är<br />
intresserade av ett <strong>sponsring</strong>ssamarbete.<br />
Arbetsgruppen vill i detta sammanhang understryka att kravet i 1 kap.<br />
9 § regeringsformen <strong>om</strong> saklighet och opartiskhet självfallet gäller även i<br />
detta skede av processen.<br />
S<strong>om</strong> konstaterats ovan förek<strong>om</strong>mer det emellanåt att företag eller<br />
organisationer själva tar kontakt med <strong>Regeringskansliet</strong> för att efterhöra<br />
möjligheterna att sponsra viss verksamhet. Under förutsättning att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> har behov av den aktuella typen av produkt och det<br />
bedöms lämpligt att använda sig av <strong>sponsring</strong> anser arbetsgruppen att<br />
samma förfarande s<strong>om</strong> beskrivs ovan ska tillämpas även i denna situation.<br />
På så sätt kan undvikas att det uppstår misstankar <strong>om</strong> att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> gynnar ett visst företag eller en viss organisation. Om<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> inte har behov av den erbjudna produkten eller det inte<br />
bedömt lämpligt med <strong>sponsring</strong> av andra skäl bör företaget eller<br />
organisationen givetvis <strong>om</strong>gående upplysas <strong>om</strong> att ett <strong>sponsring</strong>savtal<br />
inte är aktuellt.<br />
Bestämmelser <strong>om</strong> hur kontakt ska tas med potentiella sponsorer har<br />
tagits in i avsnitt 5.4 i arbetsgruppens förslag till riktlinjer för <strong>sponsring</strong><br />
av <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
9.5 Att välja mellan flera sponsorer<br />
Arbetsgruppens förslag: Om flera lämpliga företag eller<br />
organisationer erbjuder liknande varor eller tjänster, ska en<br />
förhandling ske med varje företag eller organisation i syfte att uppnå<br />
ett så fördelaktigt <strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong> möjligt för <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
Skälen för arbetsgruppens förslag<br />
För att ett företag eller en organisation överhuvudtaget ska kunna<br />
k<strong>om</strong>ma i fråga s<strong>om</strong> sponsor får det, s<strong>om</strong> redovisats i avsnitt 7.2, inte<br />
finnas någon risk för att <strong>sponsring</strong>ssamarbetet ska kunna skada<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s anseende. I vissa situationer kan det förek<strong>om</strong>ma att<br />
63
flera lämpliga företag eller organisationer, s<strong>om</strong> erbjuder liknande varor<br />
eller tjänster, är intresserade av att sponsra <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
S<strong>om</strong> arbetsgruppen anfört i avsnitt 7.3 bör ekon<strong>om</strong>iska skäl inte vara<br />
avgörande för <strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> ska använda <strong>sponsring</strong> eller inte,<br />
utan <strong>sponsring</strong> bör endast ske för att stärka bilden av Sverige. Under<br />
förutsättning att de företag eller organisationer s<strong>om</strong> erbjuder sig att<br />
sponsra <strong>Regeringskansliet</strong> bedöms vara lämpliga s<strong>om</strong> sponsorer, bör<br />
dock i detta skede av processen ekon<strong>om</strong>iska skäl kunna vara avgörande<br />
vid valet av sponsor. För att ett för <strong>Regeringskansliet</strong> så fördelaktigt<br />
<strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong> möjligt ska kunna ingås, bör enligt arbetsgruppen en<br />
förhandling ske med de intresserade företagen eller organisationerna. En<br />
bestämmelse <strong>om</strong> detta har tagits in i avsnitt 5.5 i arbetsgruppens förslag<br />
till riktlinjer för <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
9.6 Avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong><br />
Arbetsgruppens förslag: Avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> ska upprättas skriftligen.<br />
Avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> ska beredas med Förvaltningschefens Stab, FA<br />
Juridik- och affärsenhet och RK Ekon<strong>om</strong>i.<br />
När ett <strong>sponsring</strong>savtal har träffats ska en kopia av avtalet sändas till<br />
Förvaltningschefens stab.<br />
Skälen för arbetsgruppens förslag<br />
Avtal med sponsorer bör enligt arbetsgruppen alltid upprättas skriftligen.<br />
I avtalet bör såväl <strong>Regeringskansliet</strong>s s<strong>om</strong> sponsorns åtaganden regleras.<br />
Innan ett <strong>sponsring</strong>savtal ingås ska av skäl s<strong>om</strong> framgår under avsnitt 9.3<br />
avtalet beredas med Förvaltningschefens stab, FA Juridik- och<br />
affärsenhet samt RK Ekon<strong>om</strong>i.<br />
För att en sådan utvärdering av de <strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong><br />
ingår s<strong>om</strong> arbetsgruppens föreslår nedan (se vidare avsnitt 10) ska bli<br />
meningsfull, är det viktigt att Förvaltningschefens stab, s<strong>om</strong> föreslås få<br />
ansvar för utvärdering och uppföljning av ingångna <strong>sponsring</strong>savtal, får<br />
känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> det slutliga innehållet. En kopia av de <strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong><br />
ingås bör därför sändas till Förvaltningschefens stab. Detta bör ske så<br />
snart s<strong>om</strong> möjligt efter att ett <strong>sponsring</strong>savtal har ingåtts.<br />
Bestämmelser s<strong>om</strong> rör avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> har tagits in i avsnitt 5.6 i<br />
arbetsgruppens förslag till riktlinjer för <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
Ett förslag till hur <strong>sponsring</strong>savtal kan utformas finns i bilaga 2 till<br />
riktlinjerna.<br />
64
9.7 Rapportering<br />
Arbetsgruppens förslag: När ett sponsrat evenemang har avslutats, ska<br />
en rapport tas fram av de s<strong>om</strong> har haft ansvaret för evenemanget.<br />
Rapporten, s<strong>om</strong> ska sändas till Förvaltningschefens stab, ska innehålla en<br />
redovisning av relevanta erfarenheter av <strong>sponsring</strong>ssamarbetet.<br />
Skälen för arbetsgruppens förslag<br />
Förslaget i denna del är en följd av arbetsgruppens förslag <strong>om</strong><br />
utvärdering av ingångna <strong>sponsring</strong>savtal i avsnitt 10 nedan.<br />
För att de erfarenheter s<strong>om</strong> finns i <strong>Regeringskansliet</strong> av<br />
<strong>sponsring</strong>ssamarbeten ska kunna tas till vara, anser arbetsgruppen även<br />
att den eller de tjänstemän s<strong>om</strong> har arbetat med <strong>sponsring</strong>en bör<br />
sammanställa sina erfarenheter av arbetet med <strong>sponsring</strong> i en rapport.<br />
Rapporten bör upprättas i ett elektroniskt formulär. Så snart ett<br />
<strong>sponsring</strong>ssamarbete har avslutats bör rapporten skickas till<br />
Förvaltningschefens stab (se vidare avsnitt 10).<br />
Bestämmelser <strong>om</strong> rapportering har tagits in i avsnitt 5.7 i arbetsgruppens<br />
förslag till riktlinjer för <strong>sponsring</strong> av <strong>Regeringskansliet</strong>. Ett förslag till<br />
hur en rapport <strong>om</strong> kan utformas finns i bilaga 3 till riktlinjerna.<br />
10 Uppföljning, utvärdering och stöd<br />
Arbetsgruppens förslag: Förvaltningschefens stab ska regelbundet följa<br />
upp och utvärdera de <strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> ingår.<br />
Förvaltningschefens stab ska även ge departementen råd och stöd i<br />
<strong>sponsring</strong>sfrågor.<br />
Skälen för arbetsgruppens förslag<br />
Enligt ESV:s allmänna råd till 15 a § kapitalförsörjningsförordningen bör<br />
en myndighet s<strong>om</strong> avser att ingå ett samarbete <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> av<br />
myndighetens verksamhet utveckla rutiner för uppföljning av<br />
verksamheten i syfte att avgöra <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>en utgör ett effektivt<br />
resurstillskott.<br />
Av bland annat de skäl s<strong>om</strong> anges i ESV:s allmänna råd bör enligt<br />
arbetsgruppen <strong>Regeringskansliet</strong> löpande följa upp och utvärdera de<br />
<strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong> myndigheten ingår.<br />
Med uppföljning avses i detta sammanhang en löpande men översiktlig<br />
kontroll av att de <strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong> ingås lever upp till de krav s<strong>om</strong><br />
ställs i de riktlinjer s<strong>om</strong> arbetsgruppen föreslår. Uppföljningen k<strong>om</strong>mer<br />
huvudsakligen ske gen<strong>om</strong> den granskning s<strong>om</strong> ska ske i samband med<br />
65
eredningen av såväl beslut <strong>om</strong> att <strong>sponsring</strong> ska kunna användas s<strong>om</strong><br />
avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> (se avsnitt 9.3 och 9.6).<br />
En mer noggrann utvärderingen bör göras i samband med att ett<br />
<strong>sponsring</strong>ssamarbete avslutas. Utvärderingen ska utgå från den<br />
information s<strong>om</strong> ska lämnas enligt avsnitt 9.7. Det huvudsakliga syftet<br />
med utvärderingen bör vara att kontrollera att <strong>Regeringskansliet</strong>s<br />
kostnader s<strong>om</strong> har samband med ett <strong>sponsring</strong>ssamarbete inte överstiger<br />
värdet av de varor eller tjänster s<strong>om</strong> sponsorn tillhandahåller. Vid<br />
beräkningen av <strong>Regeringskansliet</strong>s kostnader ska hänsyn tas till såväl<br />
kostnader för motprestationer s<strong>om</strong> till andra kostnader s<strong>om</strong> direkt eller<br />
indirekt har samband med det aktuella <strong>sponsring</strong>ssamarbetet.<br />
Kostnaderna för motprestationer s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> tillhandahåller<br />
k<strong>om</strong>mer normalt att vara mycket begränsade eller till och med<br />
obefintliga. Om <strong>Regeringskansliet</strong> har direkta kostnader för<br />
motprestationer, t.ex. för tillverkning av en skylt där det framgår att ett<br />
visst företag tillhandahåller en viss produkt, ska sådana kostnader beaktas<br />
vid beräkningen. Andra kostnader för ett <strong>sponsring</strong>ssamarbete s<strong>om</strong> ska<br />
beaktas vid beräkningen k<strong>om</strong>mer framför allt utgöras av kostnader för<br />
arbetstid för personal s<strong>om</strong> arbetar med <strong>sponsring</strong>en. Det kan t.ex. vara<br />
kostnader för att skaffa och upprätthålla kontakten med den aktuella<br />
sponsorn, kostnader för avtalsskrivande, kalkylering samt utvärdering<br />
och uppföljning. Ett <strong>sponsring</strong>ssamarbete kan även medföra andra typer<br />
av kringkostnader för <strong>Regeringskansliet</strong>, s<strong>om</strong> kan vara mer eller mindre<br />
lätta att förutse. Det kan t.ex. röra sig <strong>om</strong> kostnader för att förvara eller<br />
transportera varor s<strong>om</strong> en sponsor tillhandahåller. Vid beräkningen av<br />
kostnader ska hänsyn även tas till kostnader s<strong>om</strong> är gemensamma för<br />
flera <strong>sponsring</strong>ssamarbeten.<br />
Värdet av de varor eller tjänster s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> erhåller från en<br />
sponsor ska normalt bestämmas till marknadsvärdet. I vissa fall är det<br />
svårt att bedöma det exakta marknadsvärdet. Om det inte är möjligt att<br />
uppskatta marknadsvärdet, bör <strong>Regeringskansliet</strong> och sponsorn k<strong>om</strong>ma<br />
överens <strong>om</strong> vilket penningmässigt värde avtalet ska ha.<br />
Vid utvärderingen av ett <strong>sponsring</strong>ssamarbete bör även granskas <strong>om</strong><br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s <strong>sponsring</strong>spolicy har efterlevts, och då särskilt <strong>om</strong> de<br />
övriga förutsättningar för att <strong>Regeringskansliet</strong> ska kunna ingå<br />
<strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong> anges i avsnitt 7.2 och 7.3 har uppfyllts, dvs. att<br />
<strong>sponsring</strong>ssamarbetet inte har inneburit någon risk för att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s opartiskhet kan ifrågasättas eller att<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s anseende kan skadas och att <strong>sponsring</strong>ssamarbetet har<br />
stärkt bilden av Sverige. Utvärderingen kan eventuellt leda till ett<br />
konstaterande av att det finns behov av att förtydliga eller ändra<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s <strong>sponsring</strong>spolicy.<br />
66
Frågor s<strong>om</strong> rör uppföljning och utvärdering <strong>sponsring</strong>savtal tangerar<br />
<strong>om</strong>råden s<strong>om</strong> Förvaltningschefens stab, FA Juridik- och affärsenhet och<br />
RK Ekon<strong>om</strong>i ansvarar för. Förvaltningschefens stab har ett övergripande<br />
ansvar för <strong>Regeringskansliet</strong>s budget och ansvarar bl.a. för fördelningen<br />
av RK-anslaget mellan departementen, medan FA Juridik- och<br />
affärsenhet ansvarar för att lämna råd och stöd i frågor s<strong>om</strong> rör<br />
upphandlingar, följa upp och utvärdera <strong>Regeringskansliet</strong>s<br />
affärsverksamhet samt lämna juridiskt stöd in<strong>om</strong><br />
Förvaltningsavdelningen. RK Ekon<strong>om</strong>i ansvarar bl.a. för<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s ekon<strong>om</strong>iska redovisning. Mot bakgrund av de krav<br />
s<strong>om</strong> ställts inför tecknandet av avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>, och då frågor <strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong> i ett tidigt skede ska tas upp med det ansvariga departementets<br />
expeditionschef (jfr. avsnitt 9.2), kan det förutsättas att den utvärdering<br />
s<strong>om</strong> ska ske endast mer översiktligt k<strong>om</strong>mer att behandla de frågor s<strong>om</strong><br />
tas upp i avsnitt 7. Tyngdpunkten när det gäller utvärdering k<strong>om</strong>mer<br />
därmed framför allt att ligga på lönsamheten hos ingångna<br />
<strong>sponsring</strong>savtal och på hur samarbetet med sponsorer kan förbättras.<br />
Arbetsgruppen bedömer mot den bakgrunden att Förvaltningschefens<br />
stab är den enhet s<strong>om</strong> har bäst förutsättningar att ansvara för uppföljning<br />
och utvärdering av <strong>sponsring</strong>sfrågor. Förvaltningschefens stab bör därför<br />
ha ansvaret för uppföljning och utvärdering av de <strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong><br />
<strong>Regeringskansliet</strong> ingår. Ett tillägg av denna innebörd bör enligt<br />
arbetsgruppen göras i <strong>Regeringskansliet</strong>s föreskrifter (2005:12) med<br />
arbetsordning för <strong>Regeringskansliet</strong>s förvaltningsavdelning. Ett förslag<br />
till ändring i arbetsordningen finns i avsnitt 2.2. FA Juridik- och<br />
affärsenhet och RK Ekon<strong>om</strong>i bör bistå staben.<br />
Gen<strong>om</strong> arbetet med uppföljning och utvärdering av<br />
<strong>sponsring</strong>ssamarbeten k<strong>om</strong>mer både kunskap <strong>om</strong> och erfarenhet av<br />
frågor s<strong>om</strong> har anknytning till <strong>sponsring</strong> kunna samlas på ett ställe i<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>. Arbetsgruppen anser därför att Förvaltningschefens<br />
stab även bör fungera s<strong>om</strong> ett stöd för övriga <strong>Regeringskansliet</strong> i<br />
<strong>sponsring</strong>sfrågor. Även i dessa frågor bör FA Juridik- och affärsenhet<br />
och RK Ekon<strong>om</strong>i bistå staben.<br />
Om en särskild funktion med särskilt ansvar för konferensverksamheten<br />
in<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> inrättas in<strong>om</strong> Förvaltningsavdelningen, kan det<br />
finnas anledning att i det sammanhanget överväga <strong>om</strong> ansvaret för<br />
uppföljning, utvärdering och stöd bör flyttas till denna funktion.<br />
Bestämmelser <strong>om</strong> uppföljning, utvärdering och stöd har tagits in i avsnitt<br />
6 i arbetsgruppens förslag till riktlinjer för <strong>sponsring</strong> av<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
67
11 Redovisningsfrågor<br />
Arbetsgruppen ska enligt sitt uppdrag ta fram riktlinjer för ekon<strong>om</strong>isk<br />
redovisning av intäkter och kostnader s<strong>om</strong> uppstår på grund av<br />
<strong>sponsring</strong>. Av 5 § förordningen (2000:605) <strong>om</strong> årsredovisning och<br />
budgetunderlag framgår emellertid att myndigheter under regeringen ska<br />
upprätta årsredovisning i enlighet med god redovisningssed.<br />
Arbetsgruppen anser sig mot den bakgrunden förhindrad att lämna några<br />
förslag till riktlinjer i denna del.<br />
Arbetsgruppen har emellertid samrått med ESV när det gäller frågan <strong>om</strong><br />
hur <strong>sponsring</strong> ska redovisas. Enligt ESV måste varje enskilt avtal<br />
bedömas utifrån <strong>om</strong> det finns krav på motprestation eller inte. Om<br />
avtalet inte ställer krav på motprestation ska intäkten redovisas s<strong>om</strong><br />
bidrag. Om avtalet ställer krav på motprestation s<strong>om</strong> till åtminstone viss<br />
del består av en exponeringstjänst ska intäkten redovisas s<strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>.<br />
Ett <strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong> innebär ett byte av varor eller tjänster ska enligt<br />
ESV redovisningsmässigt hanteras s<strong>om</strong> ett köp och en försäljning. Detta<br />
gäller även när den sponsrade myndighetens motprestation utgörs av<br />
exponering av företagsnamn, produkt eller liknande. En intäkt ska då<br />
redovisas motsvarande värdet av den motprestation s<strong>om</strong> myndigheten<br />
tillhandahåller sponsorn. Om marknadsvärdet på motprestationen är<br />
svårt att uppskatta kan intäkten istället bestämmas till marknadsvärdet av<br />
de varor eller tjänster s<strong>om</strong> sponsorn tillhandahåller myndigheten. En<br />
kostnad bör redovisas med motsvarande belopp. En förutsättning för att<br />
ta upp en intäkt och kostnad är enligt ESV att de varor s<strong>om</strong> sponsorn<br />
tillhandahåller har ett värde för myndighetens verksamhet. Intäkt och<br />
kostnad ska redovisas i den period där varorna eller tjänsterna<br />
tillhandahålls och förbrukas. En redovisning på detta sätt bör enligt ESV<br />
endast göras <strong>om</strong> det rör sig <strong>om</strong> väsentliga belopp. Intäkter av <strong>sponsring</strong><br />
ska enligt ESV tas upp s<strong>om</strong> ”Intäkt av andra ersättningar” i<br />
redovisningen. ESV k<strong>om</strong>mer att uppdatera den statliga baskontoplanen<br />
med ett särskilt konto för redovisning av <strong>sponsring</strong>.<br />
Enligt ESV:s föreskrifter och allmänna råd till förordningen <strong>om</strong><br />
årsredovisning och budgetunderlag ska statliga myndigheter från och<br />
med årsredovisningen 2008 i not till årsredovisningen särredovisa icke<br />
statliga medel enligt 15 a § kapitalförsörjningsförordningen.<br />
12 Behov av ändringar i instruktioner och arbetsordningar<br />
Arbetsgruppens bedömning: Utöver vad s<strong>om</strong> föreslås i avsnitt 10 finns<br />
inte något behov av ändringar i förordningen med instruktion för<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> eller i <strong>Regeringskansliet</strong>s föreskrifter med<br />
arbetsordning för <strong>Regeringskansliet</strong> med anledning av arbetsgruppens<br />
förslag. Varje departement bör dock överväga <strong>om</strong> det finns behov av<br />
ändringar i departementets arbetsordning.<br />
68
Skälen för arbetsgruppens bedömning<br />
Oaktat att <strong>sponsring</strong> enligt arbetsgruppens förslag inte ska användas i<br />
ekon<strong>om</strong>iskt syfte, utgör <strong>sponsring</strong> emellertid en ink<strong>om</strong>st för<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>. Sponsring är därför enligt arbetsgruppens uppfattning<br />
i första hand en ekon<strong>om</strong>iadministrativ fråga.<br />
Enligt 31 § förordningen (1996:1515) med instruktion för<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> ska chefen för ett departement föreskriva eller för<br />
särskilda fall besluta bl.a. <strong>om</strong> formerna för verksamheten i<br />
departementet. Av 2 § <strong>Regeringskansliet</strong>s föreskrifter (RKF 1998:1) med<br />
arbetsordning för <strong>Regeringskansliet</strong> framgår att chefen för ett<br />
departement får besluta <strong>om</strong> upphandling och ekon<strong>om</strong>iadministration på<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s vägnar in<strong>om</strong> departementets verksamhets<strong>om</strong>råden.<br />
Detta innebär att det är departementschefen s<strong>om</strong> har att ta ställning till<br />
frågan <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> ska användas i samband med ett evenemang s<strong>om</strong><br />
departementet anordnar, <strong>om</strong> inte ansvaret för ekon<strong>om</strong>iadministrativa<br />
frågor har delegerats till en tjänsteman i enlighet med departementets<br />
arbetsordning eller ett särskilt beslut.<br />
Om flera departement är berörda av en konferens är det normalt<br />
förvaltningschefen s<strong>om</strong> med stöd av 47 § förordningen med instruktion<br />
för <strong>Regeringskansliet</strong> och 8 § <strong>Regeringskansliet</strong>s föreskrifter med<br />
arbetsordning för <strong>Regeringskansliet</strong> ska fatta beslut <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>.<br />
Enligt arbetsgruppen bör varje departement ta ställning till hur frågor <strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong> ska hanteras in<strong>om</strong> departementet och överväga <strong>om</strong> det finns<br />
anledning att göra några ändringar i departementets arbetsordning med<br />
anledning av de föreslagna riktlinjerna för <strong>sponsring</strong> av<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>. Detta kan gälla t.ex. <strong>om</strong> ett särskilt sekretariat eller<br />
liknande inrättas för att anordna ett evenemang.<br />
13 Försäkringsfrågor<br />
Arbetsgruppens bedömning: Eventuella försäkringsfrågor s<strong>om</strong> kan<br />
uppstå i samband med ett <strong>sponsring</strong>sarbete bör regleras i de<br />
<strong>sponsring</strong>savtal s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> ingår.<br />
Skälen för arbetsgruppens bedömning<br />
Ett <strong>sponsring</strong>ssamarbete kan ibland medföra att det finns en ökad risk<br />
att föremål s<strong>om</strong> tillhör <strong>Regeringskansliet</strong> eller någon s<strong>om</strong><br />
<strong>Regeringskansliet</strong> ingår ett avtal med blir förstörda.<br />
Sponsringssamarbetet kan även medföra andra typer av skaderisker. I<br />
vissa situationer kan det därför vara lämpligt att <strong>Regeringskansliet</strong> eller<br />
en sponsor tecknar en extra försäkring. Innan ett <strong>sponsring</strong>ssamarbete<br />
har inletts är det dock svårt avgöra vilka överväganden s<strong>om</strong> lämpligen<br />
69
ör göras. Arbetsgruppen bedömer därför att det inte är möjligt att<br />
reglera försäkringsfrågor i riktlinjerna. I de fall där det finns behov av att<br />
reglera försäkringsfrågor i samband med ett visst <strong>sponsring</strong>ssamarbete,<br />
bör detta i stället göras i <strong>sponsring</strong>savtalet.<br />
70
Förvaltningsavdelningen<br />
Utdrag Bilaga 1<br />
Protokoll RK § 89<br />
71<br />
2007-03-13 FA 2007/394/JA<br />
Uppdragsbeskrivning angående riktlinjer för <strong>Regeringskansliet</strong>s användning<br />
av sponsorer<br />
<strong>Regeringskansliet</strong> beslutar <strong>om</strong> uppdragsbeskrivning angående riktlinjer<br />
för <strong>Regeringskansliet</strong>s användning av sponsorer enligt bilaga.<br />
Beslutet har fattats av förvaltningschefen.<br />
Utdrag till:<br />
Arbetsgruppen<br />
RK Ekon<strong>om</strong>i, Ewa Weijne<br />
FA JA, Monika von Walden
Förvaltningsavdelningen<br />
Bilaga till RK § 89<br />
Uppdragsbeskrivning<br />
2007-03-13<br />
Uppdrag angående riktlinjer för <strong>Regeringskansliet</strong>s användning av sponsorer<br />
1 Uppdragsgivare<br />
Uppdragsgivare är förvaltningschefen.<br />
2 Bakgrund<br />
Se bilaga.<br />
3 Utgångspunkter<br />
Uppdraget skall utgå från den definition av <strong>sponsring</strong> s<strong>om</strong> finns i ESV:s<br />
föreskrifter och allmänna råd till 15 a § kapitalförsörjningsförordningen.<br />
4 Uppdraget<br />
En arbetsgrupp ges i uppdrag att, med beaktande av 1 kap. 9 §<br />
regeringsformen och 15 a § kapitalförsörjningsförordningen, överväga<br />
<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> bör ingå <strong>sponsring</strong>savtal.<br />
Om arbetsgruppen anser att <strong>Regeringskansliet</strong> bör ingå <strong>sponsring</strong>savtal<br />
innebär uppdraget följande.<br />
Syfte, avgränsning av verksamhet och lämpliga sponsorer<br />
Arbetsgruppen skall<br />
• överväga i vilka fall och i vilket syfte <strong>sponsring</strong>savtal kan ingås<br />
och i vilken typ av verksamhet s<strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> skulle kunna vara<br />
en lämplig finansieringskälla,<br />
• överväga vilka företag/organisationer s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> skall<br />
kunna ingå <strong>sponsring</strong>savtal med, och<br />
72
• klargöra hur <strong>Regeringskansliet</strong>s opartiskhet och objektivitet skall<br />
kunna garanteras vid <strong>sponsring</strong>.<br />
Former av <strong>sponsring</strong> och motprestationer<br />
Sponsring kan ske gen<strong>om</strong> att sponsorn bidrar med kontanta medel och i<br />
utbyte får vissa förmåner eller tjänster. Sponsring kan också ske i form av<br />
varor och tjänster och s<strong>om</strong> s.k. barteravtal, där parterna byter tjänster<br />
och/eller varor. Arbetsgruppen skall<br />
• överväga vilka former av <strong>sponsring</strong> s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> kan ta<br />
emot och vilka typer av motprestationer s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong><br />
kan erbjuda en sponsor.<br />
Beräkning av kostnader för <strong>sponsring</strong> m.m.<br />
Enligt kapitalförsörjningsförordningen får en myndighet inte ta emot<br />
icke-statliga medel <strong>om</strong> det skulle medföra ett ökat behov av medel från<br />
statsbudgeten. Ett <strong>sponsring</strong>savtal medför vissa ökade kostnader för<br />
myndigheten. Det gäller även <strong>om</strong> myndighetens motprestation begränsas<br />
till att t.ex. exponera sponsorns varumärke på visst sätt. Arbetsgruppen<br />
skall<br />
• lämna förslag på hur kostnader för myndighetens motprestationer<br />
och övriga kostnader i samband med <strong>sponsring</strong>ssamarbetet skall<br />
beräknas,<br />
• ta ställning till <strong>om</strong> det bör finnas en gräns för hur stor del av en<br />
verksamhet s<strong>om</strong> får finansieras med <strong>sponsring</strong>, och<br />
• överväga <strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> aktivt skall söka sponsorer och<br />
hur det arbetet i så fall skall bedrivas samt vilka kostnader det kan<br />
medföra.<br />
Administrativa och ekon<strong>om</strong>iadministrativa rutiner m.m.<br />
Det är viktigt att de villkor s<strong>om</strong> parterna har avtalat <strong>om</strong> vid <strong>sponsring</strong> är<br />
tydliga. En utgångspunkt för arbetsgruppens arbete skall därför vara att<br />
ett skriftligt avtal skall upprättas s<strong>om</strong> reglerar parternas respektive<br />
åtaganden vid <strong>sponsring</strong>. Arbetsgruppen skall<br />
• lämna förslag till en avtalsmall för <strong>sponsring</strong>savtal. Avtalsmallen<br />
skall även reglera vad s<strong>om</strong> händer <strong>om</strong> någon av parterna inte<br />
fullgör sin del av avtalet,<br />
• belysa hur försäkringsfrågor s<strong>om</strong> kan uppstå i samband med att<br />
ett avtal <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> ingås skall hanteras,<br />
• beakta i vilka situationer s<strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> skall upphandlas enligt<br />
reglerna i lagen (1992:1528) <strong>om</strong> offentlig upphandling,<br />
• beakta lagstiftningen <strong>om</strong> bestickning och mutbrott,<br />
• lämna förslag till den administrativa hanteringen av <strong>sponsring</strong><br />
samt till hur beslut <strong>om</strong> att ingå <strong>sponsring</strong>savtal skall fattas,<br />
• lämna förslag till de ändringar i arbetsordningar s<strong>om</strong> kan behövas,<br />
• föreslå interna rutiner för beredning av beslut <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong>savtal,<br />
och<br />
73
• ta fram riktlinjer för ekon<strong>om</strong>isk redovisning av intäkter och<br />
utgifter s<strong>om</strong> uppstår på grund av <strong>sponsring</strong>. Arbetsgruppen skall i<br />
den delen samråda med Ekon<strong>om</strong>istyrningsverket.<br />
Utvärdering<br />
Arbetsgruppen skall<br />
• föreslå rutiner för en löpande utvärdering görs av de sponsoravtal<br />
s<strong>om</strong> myndigheten ingår, och<br />
• föreslå hur kunskap och erfarenheter i organisationen <strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong> kan tas tillvara.<br />
5 Arbetsgruppen<br />
Arbetsgruppen skall ledas av expeditions- och rättschefen i<br />
Kulturdepartementet Knut Weibull. Arbetsgruppen skall därutöver bestå<br />
av departementsrådet Erik Nymansson (Fi/RS), ämnesrådet Sara<br />
Colliander (SB/EU Kansli), departementsrådet Lars Nilsson (UD<br />
/RS), departementssekreteraren Pia Heyman (FA/EK RED) och<br />
departementssekreteraren Catarina Eklundh (FA/JA).<br />
6 Metod och samråd<br />
De förslag s<strong>om</strong> lämnas in<strong>om</strong> ramen för uppdraget skall förankras med<br />
berörda departement innan de förs till förvaltningschefen för beslut.<br />
7 Tid- och rapporteringsplan<br />
Uppdraget skall slutredovisas för förvaltningschefen senast den 15<br />
december 2007.<br />
Om en samsyn inte kan nås med de departement s<strong>om</strong> berörs av<br />
förslagen, skall detta särskilt redovisas för förvaltningschefen.<br />
74
Förvaltningsavdelningen<br />
Bakgrund<br />
Bilaga till<br />
uppdragsbeskrivning,<br />
RK § 89<br />
2 007-03-13<br />
Sponsring är numera en vanlig form av marknadsföring för såväl svenska<br />
s<strong>om</strong> utländska företag. Företagets syfte med <strong>sponsring</strong>en är normalt att<br />
skapa en positiv attityd till företaget och dess produkter. Företaget kan<br />
betala den s<strong>om</strong> blir sponsrad för att få olika varor och tjänster, men den<br />
huvudsakliga motprestationen utgörs normalt av möjligheten till<br />
exponering av firmanamn eller varumärke. Vid val av <strong>sponsring</strong>sobjekt<br />
försöker företagen välja organisationer eller företeelser s<strong>om</strong> anknyter till<br />
målgruppens personliga engagemang och fritidsintressen och s<strong>om</strong><br />
exempelvis visar på sponsorns samhällsansvar och miljöengagemang.<br />
Under senare år har det blivit allt vanligare att myndigheter tar emot<br />
<strong>sponsring</strong> från företag och andra organisationer. Sponsring förek<strong>om</strong>mer<br />
framförallt hos myndigheter in<strong>om</strong> kultursektorn och på universitets- och<br />
högskole<strong>om</strong>rådet, men även andra myndigheter tar emot <strong>sponsring</strong>.<br />
Användningen av sponsorer har ofta motiverats med att det ökar<br />
möjligheten att utföra en viss verksamhet eller skapa förutsättningar för<br />
gen<strong>om</strong>förande av mer <strong>om</strong>fattande projekt eller projekt med högre<br />
kvalitet än vad s<strong>om</strong> annars skulle vara möjligt. Sponsring kan också ge<br />
möjligheter att få tillgång till marknadsföringskanaler, t.ex. via gratis<br />
annonser i dagspressen, s<strong>om</strong> mottagaren av <strong>sponsring</strong>en annars inte<br />
skulle ha kunnat finansiera.<br />
Något särskilt regelverk s<strong>om</strong> reglerar frågan <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> finns inte i<br />
Sverige. De yttre ramarna för hur <strong>sponsring</strong> kan gen<strong>om</strong>föras finns bl.a. i<br />
lagstiftningen <strong>om</strong> bestickning och mutbrott, lagstiftningen <strong>om</strong> offentlig<br />
upphandling, konkurrenslagstiftningen och skattelagstiftningen.<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>s användning av sponsorer<br />
För <strong>Regeringskansliet</strong>s del har det varit aktuellt med <strong>sponsring</strong> främst i<br />
samband med Sveriges ordförandeskap i EU:s ministerråd under det<br />
första halvåret 2001. Sponsring har även förek<strong>om</strong>mit i samband med<br />
75
enstaka internationella konferenser. Inför ordförandeskapet tog<br />
regeringen i allmän beredning positiv ställning till att knyta svenskt<br />
näringsliv till ordförandeskapet. Utrikesdepartementet tog även fram<br />
riktlinjer 15 för samarbete med näringslivet i samband med<br />
ordförandeskapet. I riktlinjerna reglerades de motprestationer i form av<br />
exponering av sponsorns varumärke m.m. s<strong>om</strong> <strong>Regeringskansliet</strong> kunde<br />
erbjuda sponsorer s<strong>om</strong> tillhandahöll varor eller tjänster under hela<br />
ordförandeskapet (s.k. nationella officiella leverantörer) eller i samband<br />
med begränsade evenemang (s.k. lokala officiella leverantörer).<br />
Riktlinjerna reglerade även sponsorernas användning av<br />
ordförandeskapets logotyp.<br />
Regeringens motiv var att ett sådant samarbete med näringslivet kunde<br />
tillföra ett mervärde åt mötesverksamheten och dess kringverksamheter<br />
och att det bör ses s<strong>om</strong> en del av den Sverige- och exportfrämjande<br />
verksamhet s<strong>om</strong> bedrivs i andra sammanhang. I ett skriftligt svar från<br />
utrikesminister Anna Lindh på en riksdagsfråga (1999/2000:557) <strong>om</strong><br />
privat <strong>sponsring</strong> av det svenska ordförandeskapet framhölls att<br />
ordförandeskapet pågår under en begränsad tid och att samarbetet var<br />
tänkt att avse insatser relaterade till möten och kringaktiviteter s<strong>om</strong><br />
gen<strong>om</strong>förs i ordförandeskapets namn, vilket är en väl avgränsad<br />
verksamhet. Vidare anfördes att traditionen bjuder att <strong>sponsring</strong><br />
gen<strong>om</strong>förs med <strong>om</strong>sorg och bör inskränkas till att <strong>om</strong>fatta varor och<br />
tjänster samt att det inte skulle råda något tvivel <strong>om</strong> vem s<strong>om</strong> verkligen<br />
är värd för ett möte.<br />
Regeringen beslutade att nio företag och en organisation skulle få<br />
sponsra det svenska ordförandeskapet 2001 s<strong>om</strong> nationella officiella<br />
leverantörer samt att sju företag och en folkrörelse skulle få vara lokala<br />
officiella leverantörer. Samtliga leverantörer tillhandahöll varor eller<br />
tjänster. Det rörde sig bl.a. <strong>om</strong> chokladbitar och chokladaskar,<br />
kontorspapper och pappmuggar, bilar och chaufförer, bemannad<br />
sjukstuga vid vissa möten, mobiltelefoner till nyckelpersoner m.m.<br />
Samarbetsavtal slöts med samtliga leverantörer. Två företag skänkte<br />
gåvor i form av en fotobok och en CD-skiva.<br />
Under det andra halvåret 2009 k<strong>om</strong>mer Sverige återigen att vara<br />
ordförande i EU:s ministerråd. Det är sannolikt att det k<strong>om</strong>mer att<br />
finnas ett intresse från näringslivet att sponsra <strong>Regeringskansliet</strong> även vid<br />
det ordförandeskapet och eventuellt även i andra sammanhang.<br />
I dagsläget finns inte några interna riktlinjer <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> i<br />
<strong>Regeringskansliet</strong>.<br />
15 Pr<strong>om</strong>emoria Samarbetet med näringslivet i samband med det svenska EUordförandeskapet<br />
– riktlinjer upprättad den 3 juli 2000 in<strong>om</strong> 2001-sekretariatet vid<br />
Utrikesdepartementet.<br />
76
Behov av riktlinjer<br />
Riksdagsbehandling av frågan <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> av myndigheter<br />
Riksdagens revisorer har på eget initiativ granskat <strong>sponsring</strong> av statliga<br />
myndigheter. Syftet med granskningen var att kartlägga förek<strong>om</strong>sten av<br />
<strong>sponsring</strong>, studera hur myndigheterna hanterade samarbetet med<br />
sponsorer samt vilka effekter <strong>sponsring</strong>en hade för myndigheternas<br />
verksamhet.<br />
Revisorernas granskning mynnade ut i förslag till riksdagen<br />
(2001/02:RR9). Revisorerna föreslog bl.a. att regeringen skulle reglera<br />
vilka myndigheter eller verksamheter s<strong>om</strong> får finansieras med <strong>sponsring</strong><br />
och ta initiativ till att <strong>sponsring</strong> s<strong>om</strong> finansieringsform ges en tydlig<br />
definition. Enligt revisorerna borde regeringen vidare ställa krav på att<br />
de myndigheter s<strong>om</strong> har tillstånd att samarbeta med sponsorer för att<br />
finansiera en del av sin verksamhet skall utforma övergripande riktlinjer<br />
s<strong>om</strong> anger syftet med <strong>sponsring</strong>en och vilka effekter s<strong>om</strong> eftersträvas.<br />
Riktlinjerna borde enligt revisorerna även <strong>om</strong>fatta samarbetet med<br />
sponsorerna och hur <strong>sponsring</strong>en skall hanteras in<strong>om</strong> myndigheten.<br />
Revisorerna ansåg också att myndigheterna borde utveckla rutiner för<br />
uppföljning av verksamheten i syfte att avgöra <strong>om</strong> den utgör ett effektivt<br />
resurstillskott.<br />
Efter behandling i Konstitutionsutskottet tillkännagav riksdagen (bet.<br />
2001/02:KU19, rskr. 2001/02:176) bl.a. att regeringen bör ta ställning till<br />
vilka myndigheter eller verksamheter s<strong>om</strong> får finansieras med <strong>sponsring</strong><br />
och att det krävs en tydlig definition av begreppet <strong>sponsring</strong> för att<br />
klargöra hur finansieringsformen skall hanteras in<strong>om</strong> statsförvaltningen.<br />
Kapitalförsörjningsförordningen<br />
Den 1 januari 2007 infördes en ny 15 a § i kapitalförsörjningsförordningen<br />
(1996:1188) s<strong>om</strong> tar sikte på bl.a. <strong>sponsring</strong> av statliga<br />
myndigheter. Enligt bestämmelsen får en myndighet endast ta emot och<br />
disponera icke-statliga medel <strong>om</strong> ink<strong>om</strong>sten är av tillfällig natur eller<br />
mindre <strong>om</strong>fattning, och ink<strong>om</strong>sten inte rubbar förtroendet för<br />
myndighetens opartiskhet i myndighetsutövningen eller annars skadar<br />
myndighetens anseende. Myndigheten får inte heller ta emot icke-statliga<br />
medel <strong>om</strong> det skulle medföra ett ökat behov av medel från statsbudgeten<br />
eller att högre avgifter måste tas ut i avgiftsfinansierad verksamhet.<br />
Ekon<strong>om</strong>istyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong><br />
Ekon<strong>om</strong>istyrningsverket (ESV) har beslutat <strong>om</strong> föreskrifter och<br />
allmänna råd till 15 a § kapitalförsörjningsförordningen (ESV Cirkulär<br />
2006:5). Med <strong>sponsring</strong> avses enligt föreskrifterna och de allmänna råden<br />
normalt en överensk<strong>om</strong>melse varigen<strong>om</strong> en sponsor tillhandahåller den<br />
sponsrade parten kontanta medel, varor eller tjänster i utbyte mot<br />
77
exponering av ett företagsnamn eller varumärke samt eventuella andra<br />
förmåner. Enligt ESV skall en myndighet s<strong>om</strong> överväger att ingå ett<br />
samarbete <strong>om</strong> <strong>sponsring</strong> av myndighetens verksamhet upprätta en policy<br />
med interna riktlinjer för sådana samarbeten. Myndigheten bör också<br />
utveckla rutiner för uppföljning av verksamheten i syfte att avgöra <strong>om</strong><br />
<strong>sponsring</strong>en utgör ett effektivt resurstillskott. Föreskrifterna och de<br />
allmänna råden ger vidare riktlinjer för bedömningen av när en ink<strong>om</strong>st<br />
skall anses vara av tillfällig natur eller mindre <strong>om</strong>fattning.<br />
ESV har även tagit fram en vägledning 16 för statliga myndigheter s<strong>om</strong> vill<br />
använda sig av <strong>sponsring</strong>. ESV planerar vidare att s<strong>om</strong> ett stöd för<br />
myndigheterna sammanställa en exempelsamling <strong>om</strong> hur ink<strong>om</strong>ster från<br />
<strong>sponsring</strong> skall klassificeras.<br />
Lagen (1992:1528) <strong>om</strong> offentlig upphandling (LOU)<br />
Sponsring kan ses s<strong>om</strong> en affärstransaktion mellan en myndighet och ett<br />
företag, vilket innebär att det i vissa fall kan vara aktuellt att tillämpa<br />
LOU. I februari 2003 gav regeringen Nämnden för offentlig<br />
upphandling (NOU) i uppdrag att klarlägga under vilka förutsättningar<br />
LOU är tillämplig vid <strong>sponsring</strong> av varor och tjänster till statliga<br />
myndigheter.<br />
I NOU:s rapport 17 till regeringen konstateras att ett <strong>sponsring</strong>savtal<br />
måste innehålla ömsesidigt förpliktande ekon<strong>om</strong>iska villkor för att<br />
<strong>om</strong>fattas av reglerna i LOU. Upphandlingsskyldigheten inträder då<br />
sponsorn bidrar med varor eller tjänster till en myndighet och i gengäld<br />
av myndigheten erhåller varor eller tjänster, s.k. barteravtal, eller<br />
kontanta medel. En bedömning måste dock göras i varje enskilt fall.<br />
Reglerna i ink<strong>om</strong>stskattelagen (1999:1229) för när en sponsor får dra av<br />
kostnaderna för <strong>sponsring</strong>en kan vara till hjälp vid en sådan bedömning. I<br />
rapporten beskrivs också gränser mot gåvor och försäljning.<br />
Myndigheternas opartiskhet<br />
Förvaltningsmyndigheter och andra s<strong>om</strong> fullgör uppgifter in<strong>om</strong> den<br />
offentliga förvaltningen skall enligt 1 kap. 9 § regeringsformen iaktta<br />
saklighet och opartiskhet i sin verksamhet.<br />
Riksdagens revisorer framhåller i den nämnda rapporten till riksdagen att<br />
det finns vissa risker för statliga myndigheter med <strong>sponsring</strong>ssamarbete.<br />
Ett samarbetet med sponsorer får t.ex. inte stå i strid med övergripande<br />
politik och politiska mål eller med myndighetens mål. Revisorerna anför<br />
16<br />
Sponsring s<strong>om</strong> finansieringskälla? En vägledning för statliga myndigheter (ESV<br />
2002:15).<br />
17<br />
Rapport från Nämnden för offentlig upphandling avseende uppdraget från regeringen att<br />
klarlägga under vilka förutsättningar lagen (1992:1528) <strong>om</strong> offentlig upphandling är<br />
tillämplig vid <strong>sponsring</strong> av varor och tjänster till statliga myndigheter (dnr 2003/0039-28).<br />
78
vidare att särskild försiktighet bör iakttas vid finansiell samverkan med<br />
extern part i verksamhet där myndighetsutövning mot enskilda eller<br />
företag förek<strong>om</strong>mer. En myndighets objektivitet skall inte kunna<br />
ifrågasättas. Bara misstanken <strong>om</strong> att en myndighet inte agerar opartiskt<br />
kan enligt revisorerna rubba förtroendet för myndigheten och vara till<br />
skada för dess verksamhet. Revisorerna bedömer bl.a. att det är olämpligt<br />
att en myndighet s<strong>om</strong> har tillsynsansvar sluter ett sponsoravtal med ett<br />
företag eller en organisation s<strong>om</strong> står under myndighetens tillsyn.<br />
Justitie<strong>om</strong>budsmannen (JO) betonar i sitt remissvar 18 på rapporten att<br />
kraven på objektivitet och opartiskhet är särskilt viktiga i verksamheter<br />
där det förek<strong>om</strong>mer myndighetsutövning mot enskilda. Att myndigheter<br />
s<strong>om</strong> sysslar med myndighetsutövning ingår sponsoravtal är en<br />
<strong>om</strong>ständighet s<strong>om</strong> är ägnad att rubba allmänhetens förtroende för<br />
myndigheten. Detta gäller enligt JO även <strong>om</strong> den del av verksamheten<br />
s<strong>om</strong> berörs av sponsoravtalet är skild från myndighetens verksamhet i<br />
övrigt.<br />
Även Justitiekanslern (JK) har berört frågan i ett beslut 19 s<strong>om</strong> gällde<br />
<strong>sponsring</strong> av bilar in<strong>om</strong> försvaret och k<strong>om</strong>munal räddningstjänst.<br />
Justitiekanslern menar att <strong>sponsring</strong>, där en privat aktör ställer medel till<br />
förfogande i utbyte mot en motprestation, principiellt står i strid med<br />
grunderna för hur den offentliga verksamheten är tänkt att bedrivas och<br />
finansieras. JK pekar bl.a. på risken för jävsliknande förhållanden. Redan<br />
det förhållande att allmänheten kan misstänka att otillbörliga hänsyn kan<br />
k<strong>om</strong>ma att tas är till skada för verksamheten. JK har dock inte framfört<br />
några synpunkter på Riksdagens revisorers rapport i samband med<br />
remissbehandlingen.<br />
Med anledning av Riksdagens revisorers rapport har<br />
konstitutionsutskottet framhållit att det är viktigt att slå vakt <strong>om</strong> att inte<br />
extern finansiering av myndigheter undergräver de beslut s<strong>om</strong> fattas i<br />
politisk ordning.<br />
18 JO dnr 2382-2001.<br />
19 JK dnr 1934-95-22.<br />
79
Bilaga 2<br />
80