Sammanfattning av slutrapporten En omreglerad ... - Statskontoret
Sammanfattning av slutrapporten En omreglerad ... - Statskontoret
Sammanfattning av slutrapporten En omreglerad ... - Statskontoret
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Sammanfattning</strong><br />
Utdrag ur <strong>Statskontoret</strong>s rapport<br />
<strong>En</strong> <strong>omreglerad</strong> apoteksmarknad<br />
(2013:7)<br />
<strong>Statskontoret</strong> har på uppdrag <strong>av</strong> regeringen följt upp och utvärderat apoteksomregleringen<br />
utifrån målen för omregleringen.<br />
<strong>Statskontoret</strong> bedömer att målet om ökad tillgänglighet till läkemedel och<br />
målet om låga läkemedelskostnader har uppfyllts i hög grad. Samtidigt bedömer<br />
<strong>Statskontoret</strong> att målet om bättre service och tjänsteutbud och målet<br />
om bibehållen kompetens och säkerhet i läkemedelsförsörjningen endast har<br />
uppfyllts till viss del. Det har inte varit möjligt att bedöma måluppfyllelsen<br />
för målet om att tillvarata apotekens bidrag till en förbättrad läkemedelsanvändning.<br />
Vidare bedömer <strong>Statskontoret</strong> att apoteksmarknaden i maj 2013 överlag<br />
fungerar tillfredsställande, men att regeringens uttalade ambition om mångfald<br />
och goda förutsättningar för både små och stora aktörer riskerar att inte<br />
uppfyllas på längre sikt.<br />
<strong>Statskontoret</strong>s uppdrag att följa upp och utvärdera<br />
omregleringen <strong>av</strong> apoteksmarknaden<br />
Under åren 2008 och 2009 fattade riksdagen tre olika beslut som tillsammans<br />
brukar benämnas apoteksomregleringen. Besluten innebar att:<br />
• Vårdgivarna fick fler möjligheter att organisera sjukhusens läkemedelsförsörjning<br />
från den 1 september 2008.<br />
• Det statliga bolaget Apoteket AB:s monopol på apoteksverksamhet<br />
<strong>av</strong>vecklades den 1 juli 2009.<br />
• Försäljning <strong>av</strong> vissa receptfria läkemedel blev tillåtet på andra platser än<br />
apotek från den 1 november 2009.<br />
I juni 2010 fick <strong>Statskontoret</strong> i uppdrag <strong>av</strong> regeringen att följa upp och utvärdera<br />
omregleringen <strong>av</strong> apoteksmarknaden utifrån målen med reformen.<br />
<strong>Statskontoret</strong> skulle också belysa om utformningen <strong>av</strong> omregleringen har<br />
fungerat tillfredsställande. <strong>Statskontoret</strong> har lämnat två delredovisningar <strong>av</strong><br />
uppdraget. Denna rapport är <strong>Statskontoret</strong>s slutredovisning.<br />
Regeringen har formulerat fem övergripande mål för omregleringen:<br />
• Ökad tillgänglighet till läkemedel<br />
• Bättre service och tjänsteutbud<br />
1
2<br />
Utdrag ur <strong>Statskontoret</strong>s rapport<br />
<strong>En</strong> <strong>omreglerad</strong> apoteksmarknad<br />
(2013:7)<br />
• Låga läkemedelskostnader<br />
• Bibehållen kompetens och säkerhet i läkemedelsförsörjningen<br />
• Tillvarata apotekens bidrag till en förbättrad läkemedelsanvändning<br />
<strong>Statskontoret</strong> redovisar i rapporten slutsatser och iakttagelser kring<br />
respektive övergripande mål. <strong>Statskontoret</strong> har också gjort sammanvägda<br />
bedömningar <strong>av</strong> i vilken utsträckning målen har uppfyllts. Vi bedömer<br />
måluppfyllelsen för regeringens övergripande mål samt ett antal preciserade<br />
mål. Dessa preciserade mål har vi tagit fram utifrån propositionerna<br />
Sjukhusens läkemedelsförsörjning, Omreglering <strong>av</strong> apoteksmarknaden och<br />
Handel med vissa receptfria läkemedel. Måluppfyllelsen bedöms enligt<br />
skalan Hög måluppfyllelse – Viss måluppfyllelse – Låg måluppfyllelse.<br />
Målet om ökad tillgänglighet till läkemedel<br />
<strong>Statskontoret</strong>s sammanvägda bedömning är att det övergripande målet om<br />
ökad tillgänglighet till läkemedel har uppfyllts i hög grad.<br />
Den 1 maj 2013 fanns det 1 280 öppenvårdsapotek i Sverige jämfört med<br />
924 när apoteksmonopolet <strong>av</strong>vecklades den 1 juli 2009. Detta innebär en<br />
ökning med 356 apotek eller 39 procent. I maj 2013 hade 5 <strong>av</strong> de 924 apotek<br />
som fanns före omregleringen stängts, men inga <strong>av</strong> dessa i glesbygd.<br />
<strong>En</strong> mycket stor andel <strong>av</strong> de nya apoteken har etablerats i tätorter. Inga apotek<br />
har etablerats i glesbygd, medan det har blivit sex fler apotek i tätortsnära<br />
landsbygd. Samtidigt har runt ett trettiotal <strong>av</strong> de nya apoteken etablerats<br />
på platser som tidigare helt saknade apotek. Samtliga län har fått minst<br />
ett ytterligare apotek, men det råder stor skillnad i ökningen mellan länen.<br />
De genomsnittliga veckoöppettiderna på apoteken har ökat från drygt 45<br />
och en halv timme år 2008 till 52 timmar 2012. Antalet apotek i landet som<br />
har söndagsöppet har ökat från 154 till 422.<br />
Antalet apoteksombud i landet har minskat under en längre period och så<br />
även efter apoteksomregleringen. I april 2013 var antalet ombud totalt 704<br />
mot 839 år 2009. Apoteksombuden har fortfarande en god spridning över<br />
hela landet.<br />
I april 2013 fanns det 5 670 anmälda försäljningsställen för vissa receptfria<br />
läkemedel utanför apotek. Dessa försäljningsställen har en god spridning<br />
över landet. Försäljningen <strong>av</strong> läkemedel utanför apotek domineras <strong>av</strong> smärtstillande<br />
läkemedel, nikotinläkemedel och nässprayer.<br />
Tillgängligheten till apotekens lokaler är enligt <strong>Statskontoret</strong>s konsumentundersökning<br />
ungefär densamma 2013 som före omregleringen, med undantag<br />
för tillgången till sittplatser på apoteken som <strong>Statskontoret</strong> bedömer har<br />
blivit sämre. Det finns också indikationer på att möjligheten för rullstolsburna<br />
konsumenter att förflytta sig i lokalerna har försämrats.
Utdrag ur <strong>Statskontoret</strong>s rapport<br />
<strong>En</strong> <strong>omreglerad</strong> apoteksmarknad<br />
(2013:7)<br />
Med utgångspunkt från bl.a. apotekspersonalens och konsumenternas upplevelser,<br />
bedömer <strong>Statskontoret</strong> att tillgängligheten till läkemedel inom 24<br />
timmar har försämrats efter omregleringen. Det bör samtidigt framhållas att<br />
det stora flertalet konsumenter får sina läkemedel direkt eller inom 24 timmar<br />
trots försämringarna.<br />
<strong>Statskontoret</strong> bedömer att konsumenternas tillgänglighet till licensläkemedel<br />
har försämrats efter omregleringen, medan den är oförändrad när det gäller<br />
extemporeläkemedel och medicinska gaser.<br />
<strong>Statskontoret</strong> gör den sammanvägda bedömningen att det övergripande<br />
målet om ökad tillgänglighet till läkemedel har uppfyllts i hög grad. Detta<br />
innebär att vi bedömer att det stora flertalet konsumenter har fått en förbättrad<br />
tillgänglighet till läkemedel. <strong>Statskontoret</strong> vill samtidigt peka på att det<br />
finns vissa mindre konsumentgrupper som kan hävdas ha fått en försämrad<br />
tillgänglighet. Detta gäller bl.a. konsumenter som bor på de enstaka orter<br />
där apotek har stängts.<br />
Målet om bättre service och tjänsteutbud<br />
<strong>Statskontoret</strong>s sammanvägda bedömning är att det övergripande målet om<br />
bättre service och tjänsteutbud har uppfyllts till viss del.<br />
Konsumenterna ger mycket höga betyg till apotekspersonalen för respektfullt<br />
bemötande såväl år 2013 som 2008, dvs. före apoteksomregleringen.<br />
Vidare uppfattar konsumenterna att det är lika gott om personal som betjänar<br />
kunder på apoteken 2013 som före apoteksomregleringen.<br />
Efter omregleringen erbjuder apoteken ett antal nya tjänster. Exempel på<br />
detta är blodsockerkontroll, allergitest, viktminsknings- och rök<strong>av</strong>vänjningstjänster<br />
och digital söktjänst <strong>av</strong> lagerinformation om läkemedel på apotek.<br />
Omfattningen <strong>av</strong> sådana tjänster är dock i maj 2013 totalt sett begränsad,<br />
eftersom många <strong>av</strong> de nya tjänsterna endast erbjuds på ett begränsat antal<br />
apotek.<br />
Våren 2013 erbjuder de flesta apoteken utlämning <strong>av</strong> dosläkemedel. De<br />
nyligen <strong>av</strong>slutade upphandlingarna <strong>av</strong> dosläkemedel kan emellertid komma<br />
att innebära förändringar för hur dosläkemedlen i framtiden kommer att<br />
distribueras och lämnas ut till konsumenterna. <strong>Statskontoret</strong> bedömer att<br />
apotekens roll och funktion <strong>av</strong>seende dosläkemedlen kommer att förändras.<br />
<strong>Statskontoret</strong> gör den sammanvägda bedömningen att det övergripande<br />
målet om bättre service och tjänsteutbud har uppfyllts till viss del. Det bör<br />
framhållas att konsumenterna redan före apoteksomregleringen överlag var<br />
nöjda med servicen på apoteken, vilket gör att utrymmet för förbättringar i<br />
detta <strong>av</strong>seende har varit begränsat.<br />
3
Målet om låga läkemedelskostnader<br />
4<br />
Utdrag ur <strong>Statskontoret</strong>s rapport<br />
<strong>En</strong> <strong>omreglerad</strong> apoteksmarknad<br />
(2013:7)<br />
<strong>Statskontoret</strong>s sammanvägda bedömning är att det övergripande målet om<br />
låga läkemedelskostnader har uppfyllts i hög grad.<br />
I samband med apoteksomregleringen genomfördes flera regeländringar<br />
som påverkar prissättningen för receptbelagda läkemedel med alternativ<br />
(generika). Myndigheten Tillväxtanalys utvärdering visar att apotekens<br />
expediering <strong>av</strong> det billigaste läkemedlet på marknaden, den s.k. periodens<br />
vara, har ökat markant efter omregleringen. Samtidigt har dock såväl apotekens<br />
inköpspriser som försäljningspriser stigit för periodens vara. Detta<br />
förklaras <strong>av</strong> införandet <strong>av</strong> den s.k. generikatian. Det sammanvägda resultatet<br />
<strong>av</strong> de olika förändringarna är att samhällets kostnader per dygnsdos för läkemedel<br />
med alternativ totalt sett minskat med 10 procent mätt som apotekens<br />
försäljningspris.<br />
Stärkta incitament för parallellimport <strong>av</strong> läkemedel i samband med omregleringen<br />
har skapat ett stort intresse för detta hos apoteken. Huvudförklaringen<br />
till de senaste årens ökade parallellimport är dock att förändringar i<br />
valutakurserna gynnat parallellimport till Sverige. <strong>Statskontoret</strong> bedömer att<br />
de lägre inköpspriser som apoteken förhandlar fram på parallellimporterade<br />
läkemedel inte får något genomslag på apotekens försäljningspriser.<br />
Prisindex för receptfria läkemedel har enligt Statistiska centralbyrån utvecklats<br />
något långsammare än den allmänna prisutvecklingen mätt som konsumentprisindex<br />
från juli 2009 till oktober 2012. Dessa skillnader är dock<br />
små och ska tolkas med försiktighet.<br />
Efter omregleringen har det introducerats nya varumärken med lägre priser<br />
på många receptfria läkemedel. <strong>Statskontoret</strong>s närmare analys <strong>av</strong> de storsäljande<br />
substanserna paracetamol och ibuprofen (mot värk och feber),<br />
loratadin (mot allergi) och nikotinläkemedel visar att det har introducerats<br />
mellan ett och fyra nya varumärken per substans. Gemensamt för samtliga<br />
nya varumärken är att de har ett lägre pris än de sedan tidigare etablerade<br />
och mest säljande varumärkena. Priserna på de nya varumärkena är mellan<br />
15 och 40 procent lägre för paracetamol, ibuprofen och nikotinläkemedel.<br />
På loratadin är prisskillnaden ännu större. <strong>Statskontoret</strong>s analys visar också<br />
att det viktade medelpriset, som inkluderar samtliga varumärken, under<br />
perioden juli 2009 till februari 2013 har minskat för tre <strong>av</strong> substanserna och<br />
är oförändrad för en.<br />
Efter apoteksomregleringen har det blivit möjligt för landstingen att upphandla<br />
sjukhusens läkemedelsförsörjning. Efter de genomförda upphandlingarna<br />
finns det fyra olika aktörer som har <strong>av</strong>tal med ett eller flera landsting<br />
på åtminstone någon del <strong>av</strong> sjukhusens läkemedelsförsörjning. Utifrån<br />
enkäter och intervjuer med landstingen bedömer <strong>Statskontoret</strong> att kostna-
Utdrag ur <strong>Statskontoret</strong>s rapport<br />
<strong>En</strong> <strong>omreglerad</strong> apoteksmarknad<br />
(2013:7)<br />
derna för sjukhusens läkemedelsförsörjning har minskat efter upphandlingarna.<br />
<strong>Statskontoret</strong> bedömer att landstingens förutsättningar att kunna följa och<br />
analysera kostnaderna för läkemedel inom läkemedelsförmånen överlag är<br />
oförändrade efter omregleringen.<br />
<strong>Statskontoret</strong> gör den sammanvägda bedömningen att det övergripande<br />
målet om låga läkemedelskostnader har uppfyllts i hög grad. Flera <strong>av</strong> de<br />
slutsatser och iakttagelser vi redovisar <strong>av</strong>ser pris- eller kostnadsminskningar.<br />
<strong>Statskontoret</strong> har inte gjort några iakttagelser som visat att läkemedelskostnaderna<br />
har ökat. Det bör framhållas att införandet <strong>av</strong> den så<br />
kallade generikatian i sig innebär en pris- och kostnadsökning. Kostnaderna<br />
för generika skulle ha ökat om det inte vore för andra regeländringar som<br />
rör generikamarknaden.<br />
Målet om bibehållen kompetens och säkerhet i<br />
läkemedelsförsörjningen<br />
<strong>Statskontoret</strong>s sammanvägda bedömning är att det övergripande målet om<br />
bibehållen kompetens och säkerhet i läkemedelsförsörjningen har uppfyllts<br />
till viss del.<br />
Apotekens efterlevnad <strong>av</strong> regelverken är enligt Läkemedelsverket generellt<br />
sett god. Samtidigt är det dock vanligt med <strong>av</strong>vikelser inom många områden.<br />
Inom exempelvis hanteringen <strong>av</strong> narkotiska läkemedel har flera<br />
större <strong>av</strong>vikelser observerats, vilket Läkemedelsverket ser som en potentiell<br />
risk för patientsäkerheten.<br />
<strong>Statskontoret</strong>s enkät till apotekspersonal visar att mer än hälften upplever att<br />
förutsättningarna för att göra korrekta receptexpedieringar har försämrats<br />
efter omregleringen. Mer än hälften upplever även att förutsättningarna för<br />
att ge information och rådgivning om läkemedel och egenvård har försämrats.<br />
Konsumentverkets och <strong>Statskontoret</strong>s konsumentundersökningar visar<br />
att konsumenterna i dag är mindre nöjda med apotekens rådgivning om<br />
läkemedel jämfört med före omregleringen. Några förklaringar till försämringarna<br />
som apoteksanställda lyfter fram är ökad arbetsbelastning, fler<br />
arbetsuppgifter, kr<strong>av</strong> från apoteksledningen på att expedieringar inte bör ta<br />
för lång tid och att merförsäljning bör ske. Andra förklaringar är problem<br />
med receptexpeditionsstöden och en mer komplicerad hantering <strong>av</strong> periodens<br />
vara på grund <strong>av</strong> de striktare utbytesreglerna efter omregleringen.<br />
<strong>Statskontoret</strong>s enkät till apoteksanställda visar även att sex <strong>av</strong> tio upplever<br />
att möjligheterna till kompetensutveckling inom bl.a. farmaci har försämrats<br />
efter omregleringen. Vidare visar Läkemedelsverkets apoteksinspektioner<br />
att en vanlig <strong>av</strong>vikelse är att den dokumenterade kompetensutvecklingen för<br />
personalen är bristfällig eller att det saknas dokumentation kring kompetens-<br />
5
6<br />
Utdrag ur <strong>Statskontoret</strong>s rapport<br />
<strong>En</strong> <strong>omreglerad</strong> apoteksmarknad<br />
(2013:7)<br />
utveckling. <strong>Statskontoret</strong> bedömer att de observerade bristerna på längre sikt<br />
kan innebära risker för kompetensen och säkerheten på apotek, om de inte<br />
åtgärdas.<br />
<strong>Statskontoret</strong> bedömer att Läkemedelsverket i dag har en fungerande tillsyn<br />
över apoteken, men att den etablerades alltför sent efter omregleringen. De<br />
första fältinspektionerna skedde mer än ett år efter att de första nya aktörerna<br />
öppnat apotek. Socialstyrelsens tillsyn bygger främst på inkomna lex<br />
Maria-anmälningar. <strong>Statskontoret</strong> bedömer att tillsynen skulle stärkas om<br />
den nybildade Inspektionen för vård och omsorg, som tar över Socialstyrelsens<br />
tillsyn, deltar vid ett urval <strong>av</strong> Läkemedelsverkets inspektioner.<br />
När det gäller försäljningen <strong>av</strong> vissa receptfria läkemedel på andra ställen än<br />
apotek bedömer Läkemedelsverket att det finns brister, exempelvis oanmäld<br />
försäljning. Myndigheten har dock ingen fullständig bild <strong>av</strong> om reglerna<br />
följs, eftersom många kommuner inte är tillräckligt aktiva i sitt kontrollarbete<br />
kring försäljningen. <strong>Statskontoret</strong> ser allvarligt på bristerna i kommunernas<br />
kontrollarbete, i synnerhet med tanke på de <strong>av</strong>vikelser som har<br />
observerats i försäljningen.<br />
När det gäller sjukhusens läkemedelsförsörjning bedömer <strong>Statskontoret</strong> att<br />
Läkemedelsverkets tillsyn i dag inte är tillräckligt utvecklad, eftersom arbetet<br />
med fältinspektioner har påbörjats först nyligen. Vårdgivarna har inte<br />
heller fungerande system för att anmäla <strong>av</strong>vikelser till myndigheten. Läkemedelsverket<br />
har därmed ingen bild <strong>av</strong> hur regelverket följs inom sjukhusens<br />
läkemedelsförsörjning.<br />
Läkemedelsverket har sedan många år en fungerande tillsyn över partihandeln<br />
och myndigheten bedömer att partihandlarna generellt sett följer regelverken.<br />
<strong>Sammanfattning</strong>svis bedömer <strong>Statskontoret</strong> att tillsynen inom samtliga områden,<br />
utom partihandeln, har kommit i gång för sent efter omregleringen <strong>av</strong><br />
apoteksmarknaden och förändringarna på övriga marknader. Utifrån tillgängligt<br />
underlag bedömer vi att efterlevnaden <strong>av</strong> reglerna brister på vissa<br />
områden. <strong>Statskontoret</strong>s sammanvägda bedömning <strong>av</strong> målet om bibehållen<br />
kompetens och säkerhet i läkemedelsförsörjningen är att det har uppfyllts<br />
till viss del. Detta innebär att vi bedömer att den nivå på kompetens och<br />
säkerhet som fanns före omregleringen inte har bibehållits i full utsträckning.<br />
Målet om att tillvarata apotekens bidrag till en<br />
förbättrad läkemedelsanvändning<br />
Det övergripande målet om att tillvarata apotekens bidrag till en förbättrad<br />
läkemedelsanvändning är enligt <strong>Statskontoret</strong> komplext och svårtolkat. Det<br />
har därför inte varit möjligt att göra någon utvärdering <strong>av</strong> målet eller be-
Utdrag ur <strong>Statskontoret</strong>s rapport<br />
<strong>En</strong> <strong>omreglerad</strong> apoteksmarknad<br />
(2013:7)<br />
döma måluppfyllelsen. Vi har i stället översiktligt följt upp och beskrivit hur<br />
apoteken arbetar i dag för en förbättrad läkemedelsanvändning. Vi har också<br />
följt upp hur landsting och myndigheter samverkar med apoteken för en<br />
förbättrad användning.<br />
Apoteksbranschen har utarbetat en särskild branschpraxis som bl.a. syftar<br />
till att tillvarata apotekens bidrag till en bättre läkemedelsanvändning. När<br />
det gäller de enskilda apoteksaktörernas arbete på detta område bedömer<br />
<strong>Statskontoret</strong> att det råder en stor variation vad gäller innehåll och omfattning.<br />
Det går därför inte att dra generella slutsatser om de enskilda aktörernas<br />
arbete.<br />
Flertalet landsting upplever att möjligheterna till samverkan med apoteken<br />
kring läkemedelsanvändningen har försämrats efter omregleringen. <strong>En</strong> förklaring<br />
till detta är att det är svårare att samverka med flera konkurrerande<br />
aktörer än med endast en aktör, så som tidigare skedde med Apoteket AB.<br />
<strong>Statskontoret</strong> bedömer att landstingens och aktörernas samverkan för en<br />
förbättrad läkemedelsanvändning kan utvecklas.<br />
Parallellt med apoteksomregleringen har regeringen och Sveriges kommuner<br />
och landsting tagit fram en nationell läkemedelsstrategi. Strategin innehåller<br />
sedan 2013 två planerade aktiviteter som enligt <strong>Statskontoret</strong> kan<br />
kopplas till målet om att tillvarata apotekens bidrag till en förbättrad läkemedelsanvändning.<br />
Aktiviteterna innebär att ta fram indikatorer för god<br />
patientsäkerhet på apotek samt att genomföra en försöksverksamhet med<br />
strukturerade läkemedelssamtal på apotek.<br />
Apoteksmarknadens funktionssätt<br />
<strong>Statskontoret</strong>s sammantagna bedömning är att apoteksmarknaden i maj<br />
2013 överlag fungerar tillfredsställande. <strong>Statskontoret</strong> bedömer samtidigt att<br />
regeringens uttalade ambition om mångfald och goda förutsättningar för<br />
både små och stora aktörer riskerar att inte uppfyllas på längre sikt.<br />
I början <strong>av</strong> maj 2013 fanns det 29 olika apoteksaktörer sett till landet som<br />
helhet. Marknaden omfattar ett tiotal kedjor <strong>av</strong> varierande storlek, cirka 15<br />
små oberoende aktörer samt tre apoteksaktörer som endast bedriver distanshandel.<br />
Ägare till aktörerna är svenska staten, etablerade apoteksföretag som<br />
bedriver apoteksverksamhet i flera länder, riskkapitalbolag, enskilda entreprenörer<br />
och småföretagare samt en dagligvaruaktör. Vid sidan <strong>av</strong> att det i<br />
dag finns 29 apoteksaktörer <strong>av</strong> skiftande storlek och inriktning, konstaterar<br />
<strong>Statskontoret</strong> att det efter omregleringen tillkommit 356 nya apotek och att<br />
apotekens öppettider har ökat markant. Det finns även vissa indikationer på<br />
sänkta priser på receptfria läkemedel. <strong>Statskontoret</strong> bedömer att Apoteket<br />
AB i maj 2013 fortfarande har en särställning på apoteksmarknaden, men att<br />
den förtydligade uppföljningen <strong>av</strong> bolagets marknadsandel är positiv för<br />
marknadens funktionssätt genom att den skapar tydligare ramar för den<br />
7
8<br />
Utdrag ur <strong>Statskontoret</strong>s rapport<br />
<strong>En</strong> <strong>omreglerad</strong> apoteksmarknad<br />
(2013:7)<br />
tidigare monopolisten. Mot bakgrund <strong>av</strong> detta är <strong>Statskontoret</strong>s sammantagna<br />
bedömning att apoteksmarknaden i maj 2013 överlag fungerar tillfredsställande.<br />
Att <strong>Statskontoret</strong> bedömer att apoteksmarknaden i maj 2013 överlag fungerar<br />
tillfredsställande, innebär inte att vi anser att förutsättningarna för att<br />
bedriva apoteksverksamhet i praktiken är lika för alla. Det finns enligt <strong>Statskontoret</strong><br />
stora utmaningar för små oberoende apoteksaktörer på grund <strong>av</strong><br />
strikta kr<strong>av</strong> för att bedriva apoteksverksamhet i kombination med en hård<br />
konkurrens på marknaden och förekomsten <strong>av</strong> stordriftsfördelar. Andra<br />
utmaningar är eftersläpningen <strong>av</strong> landstingens ersättning till apoteken för<br />
läkemedel och oro för tillgången till ekonomiskt sett rimliga IT-lösningar.<br />
<strong>Statskontoret</strong> anser att finns tydliga indikationer på att små oberoende<br />
apoteksaktörer befinner sig i en pressad situation. <strong>Statskontoret</strong> bedömer att<br />
regeringens uttalade ambition om mångfald och goda förutsättningar för<br />
små och stora aktörer på apoteksmarknaden riskerar att inte bli uppfylld på<br />
längre sikt.<br />
<strong>Statskontoret</strong>s förslag och rekommendationer<br />
<strong>Statskontoret</strong> har inte haft i uppdrag att utforma förslag, men vi har ändå<br />
valt att lämna några förslag och rekommendationer som vi menar naturligt<br />
följer <strong>av</strong> utvärderingen:<br />
• Regeringen bör ge Tillväxtanalys i uppdrag att följa utvecklingen <strong>av</strong> tillgängligheten<br />
till läkemedel och apotek i hela landet.<br />
• Läkemedelsverket bör analysera för- och nackdelar med att precisera<br />
kr<strong>av</strong> på omfattningen <strong>av</strong> apotekspersonalens kompetensutveckling.<br />
• Regeringen bör utreda möjligheten att underlätta kommuners samverkan<br />
kring kontrollen <strong>av</strong> försäljning <strong>av</strong> receptfria läkemedel på andra platser<br />
än apotek.<br />
• Kommunerna bör årligen skicka in underlag om genomförda kontroller<br />
<strong>av</strong> andra försäljningsställen än apotek till Läkemedelsverket.<br />
• Inspektionen för vård och omsorg bör göra saminspektioner <strong>av</strong> apotek<br />
med Läkemedelsverket.<br />
• Inspektionen för vård och omsorg bör systematisera uppföljningen <strong>av</strong><br />
anmälningar och klagomål rörande apotek.<br />
• Inspektionen för vård och omsorg bör kräva att apoteksaktörerna anmäler<br />
sig till vårdgivarregistret.<br />
Regeringen bör utreda möjligheten att förändra dagens modell för utbetalning<br />
<strong>av</strong> apotekens ersättningar för läkemedel.