Nybörjarträning – En bra start - Toppfysik
Nybörjarträning – En bra start - Toppfysik
Nybörjarträning – En bra start - Toppfysik
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Nybörjarträning</strong><br />
<strong>En</strong> <strong>bra</strong> <strong>start</strong><br />
Cykling är en av de mest<br />
skonsamma, lättillgängliga och<br />
effektiva träningsmetoder som<br />
finns. Och det är ett <strong>bra</strong> val av<br />
idrott med tanke på din allmänna<br />
hälsa och ditt välbefinnande.<br />
Men var ska man börja om man<br />
är nybörjare?<br />
Här.<br />
14 | kadens # 1:2008<br />
text: fredrik ericsson<br />
foto: david elmfeldt<br />
De flesta motionslopp är över<br />
100 kilometer långa. Då gäller<br />
det att kroppen klarar av att<br />
cykla så långt, både orkesmäs<br />
sigt och utan att drabbas av någon typ av<br />
överbelastningsskada. Men uthållighets<br />
träning på cykel är lyckligtvis väldigt okom<br />
plicerat och faktiskt relativt behagligt. Är<br />
du nybörjare handlar det framförallt om<br />
att progressivt cykla oftare, längre och<br />
hårdare under de första månaderna.<br />
Jag är en stor förespråkare av hög inten<br />
sitet på träningen. Men för en nybörjare<br />
är det viktigaste att just vänja kroppen vid<br />
att orka cykla längre pass och fler pass per<br />
vecka. Ett viktigt första steg i träningen<br />
är alltså att öka längden på de längsta<br />
passen.<br />
Det som framförallt sker i kroppen under<br />
denna tillvänjningsperiod är att musklerna<br />
anpassar sig till att använda syre som<br />
bränsle och ta hand om slaggprodukter.<br />
Senor och ligament hinner också anpassa<br />
sig till den nötning som cykling innebär.<br />
Hur långa de längsta passen bör vara
styrs av vilka mål man har med träningen<br />
och hur mycket tid man är villig att lägga<br />
på förberedelser. Satsar man på Vättern<br />
rundan och vill förbereda sig maximalt bör<br />
man lägga in pass på upp till sju timmar.<br />
Satsar man på att ta sig runt ett kortare<br />
motionslopp kanske de längsta passen inte<br />
behöver vara längre än två timmar.<br />
När du efter någon månad eller två är<br />
igång och tränar cykel ett par gånger i veck<br />
an, och orkar köra pass på cirka 90 minuter<br />
utan större problem, är det dags att börja<br />
öka intensiteten. Till en början räcker det<br />
att ligga på lite hårdare då och då under<br />
passen. Eller att helt enkelt hålla en något<br />
högre, men fortfarande jämn intensitet<br />
hela passet igenom.<br />
Tränad eller otränad?<br />
Hur lång tid din tillvänjningsperiod be<br />
höver vara hänger på hur vältränad du är.<br />
Är du både ovan att cykla och relativt oträ<br />
nad bör troligen hela första året du tränar<br />
cykel bestå främst av relativt lågintensiv<br />
träning. Utöver det kanske du tränar ett<br />
eller maximalt två pass per vecka med lite<br />
högre intensitet.<br />
Är du däremot vältränad genom att du äg<br />
nat dig åt andra idrotter, men är nybörjare i<br />
cykel, kan du stegra träningsbelastningen<br />
snabbare. Risken med att redan vara väl<br />
tränad är att man lätt blir övermodig. Man<br />
kan inte träna lika hårt som man är van<br />
vid i sin andra idrott, ett misstag som ofta<br />
leder till överbelastningsskador.<br />
Efter ytterligare en till två månader där<br />
du fortsatt öka längden (och även intensi<br />
teten en aning) på de längsta passen, och<br />
känt dig för när det gäller mer intensiv<br />
träning, är det dags att prova lite struktu<br />
rerad intervallträning. För en nybörjare är<br />
det egentligen bara två typer av intervaller<br />
som behöver tränas, syreupptagsinterval<br />
ler och mjölksyratröskelintervaller (se ruta<br />
här bredvid).<br />
Syreupptagningsintervallerna är tre till<br />
fem minuter långa med lika lång aktiv vila<br />
(cykla lite lätt) mellan varje intervall. Un<br />
der dessa bör du hålla en så hög intensitet<br />
att du orkar tio till tjugo minuter effektiv<br />
intervalltid i samma jämna tempo. Har<br />
du en pulsmätare bör pulsen mot slutet av<br />
passet komma upp i minst 90 procent av<br />
din maxpuls. Eftersom du ska köra en bit<br />
över din mjölksyratröskel kommer du att<br />
bli rejält andfådd och stum i benen.<br />
Tröskelintervallerna är fem till tio mi<br />
nuter långa med en aktiv vila som är cirka<br />
tjugo procent av arbetstiden mellan varje<br />
intervall. Det vill säga en minut vila om<br />
du kör fem minuter, två om du kör tio. Kör<br />
till exempel sju gånger fem minuter långa<br />
intervaller med en minut vila mellan. Eller<br />
fem gånger åtta minuter långa interval<br />
ler med två minuter vila. Intensiteten bör<br />
ligga på eller strax under din mjölksyrat<br />
röskel. Detta är ett ypperligt tillfälle att<br />
lära dig var den ligger. Vilken puls detta<br />
innebär beror på hur vältränad du är och<br />
hur länge du cyklat. För de flesta hamnar<br />
pulsen vid mjölksyratröskeln på mellan 75<br />
och 90 procent av maxpulsen.<br />
Går du över din tröskel under intervallen<br />
börjar det bränna i benen, andningen blir<br />
häftigare och du tröttnar fort. Ligger du<br />
strax under eller precis på din mjölksyratröskel<br />
kommer intensiteten vara så hög<br />
att du är rejält trött efter ett träningspass<br />
med sammanlagt 20<strong>–</strong>60 minuter effektiv<br />
intervalltid. Även under tröskelintervallerna<br />
är det <strong>bra</strong> att sträva efter att hålla ett<br />
så jämnt tempo som möjligt genom hela<br />
intervallen.<br />
Inne eller ute?<br />
Det är oerhört smidigt att träna intervaller<br />
inomhus på en trainer eller spinningcykel,<br />
särskilt vid regn eller under vintern.<br />
Men det är viktigt att köra den här typen<br />
av träning utomhus också, så att du kan<br />
handskas med olika typer av väder och banor<br />
på det eller de lopp som du funderar<br />
på att köra. Syreupptagsintervallerna kan<br />
du exempelvis köra uppför en upp till ett<br />
par kilometer lång backe, alternativt börja<br />
eller avsluta intervallerna i en backe. Tröskelträning<br />
kan du prova att köra som ett<br />
10<strong>–</strong>30 minuter långt lagtempo då du och<br />
dina kompisar turas om att ta vind i dragpositionen.<br />
Förmågan att föra sig smidigt<br />
i en grupp som kör fort sparar dig otroligt<br />
mycket energi. Den kunskapen minskar<br />
även risken för att du ska orsaka eller själv<br />
bli indragen i vurpor.<br />
Ett mycket <strong>bra</strong> tips för nybörjare är att<br />
använda cykelpendling till jobbet som träning.<br />
Genom att ta cykeln till jobbet fler och<br />
fler dagar per vecka kan du mycket enkelt<br />
öka träningsmängden. Öka intensiteten<br />
genom att pressa tiden det tar att cykla den<br />
givna sträckan. Öka volymen genom att ta<br />
en allt längre extra runda vissa dagar. Även<br />
om huvudmålet är ett motionslopp på 300<br />
kilometer så får du mycket stor träningseffekt<br />
av att regelbundet cykla exempelvis<br />
30 minuter till och från jobbet, fem dagar<br />
i veckan.<br />
Hur blir man snabb?<br />
Om du är otränad och börjar med en uthållighetsidrott<br />
kommer du ganska fort<br />
märka relativt stora resultat av din träning<br />
(se figur ett). För cykel är syreupptagningsförmågan<br />
en mycket viktig grundläggande<br />
anpassning. Den avgör hur mycket energi<br />
du maximalt kan utvinna med hjälp av<br />
kadens # 1:2008 | 15
<strong>Nybörjarträning</strong><br />
syre och ”sätter taket” för din prestations<br />
förmåga inom konditionsidrott. Det som<br />
främst avgör ditt maximala syreupptag är<br />
hur mycket blod ditt hjärta pumpar ut varje<br />
minut, den så kallade minutvolymen. Mi<br />
nutvolymen bestäms i sin tur till största de<br />
len av mängden blod i kroppen och hjärtats<br />
storlek. Blodvolymen ökar snabbt i början<br />
och redan efter ett par veckors regelbunden<br />
träning kommer din syreupptagning att ha<br />
ökat markant.<br />
Efter cirka ett års träning är du uppe i<br />
ungefär 90 procent av din genetiska max<br />
kapacitet, även om du inte tränat särskilt<br />
intensivt. Därefter måste du träna mer och<br />
mer intensivt för att fortsätta öka ditt syre<br />
upptag, eftersom du nu endast kan öka det<br />
genom att hjärtat blir större och starkare.<br />
Om du har en <strong>bra</strong> syreupptagningsför<br />
måga från träning i någon annan idrott<br />
kommer du genast ha nytta av den som ny<br />
cyklist. Ditt hjärta bryr sig nämligen inte<br />
om vad du tränar utan anpassar sig bara<br />
efter att det måste pumpa ut mer och mer<br />
syrerikt blod till de arbetande musklerna.<br />
Muskelanpassning<br />
Träningsanpassningarna i de arbetande<br />
musklerna däremot sker mer gradvis och<br />
det tar flera år att nå en hög kapacitet här.<br />
Dessa anpassningar är de som till störst<br />
del avgör hur hög din mjölksyratröskel är<br />
i förhållande till ditt max. Det vill säga hur<br />
mycket energi du kan utvinna med hjälp<br />
av syre under lång tid, samt hur stor del<br />
av energin som kommer från kolhydrater<br />
respektive fett. För att nå en hög mjölksyra<br />
tröskel krävs helt enkelt att du cykeltränar<br />
regelbundet och hårdare och hårdare under<br />
ett par års tid.<br />
Den sista stora träningsanpassningen<br />
är rörelseekonomin. Det är också den som<br />
tar längst tid att förbättra maximalt. Rö<br />
relseekonomi är förmågan att använda så<br />
lite energi som möjligt för en given uppgift.<br />
Genom att utföra en rörelse många gånger<br />
och under olika förhållanden blir kroppen<br />
allt skickligare på att utnyttja de resurser<br />
den har på ett optimalt sätt. Muskler, se<br />
nor, ligament och nervsystem blir allt mer<br />
anpassade för uppgiften att cykla. Varje<br />
rörelse utförs med exakt precision, utan<br />
onödigt muskelarbete som kräver energi.<br />
Det finns ett linjärt samband mellan rörel<br />
seekonomi och antal timmar som en cyklist<br />
har cyklat genom åren.<br />
16 | kadens # 1:2008<br />
Syreupptag<br />
Träningsanpassningar över tid<br />
0 1 2 3 4 5 År<br />
Träningsanpassningar över tid i relation till genetiskt max<br />
Snabbguide för nybörjaren<br />
Mjöksyratröskel Rörelseekonomi<br />
1. Öka din träningsvolym progressivt under de första månaderna.<br />
2. Efter någon månad eller två, prova några få pass med intensiv träning.<br />
3. Efter ytterligare någon eller några månader, lägg in intervallträning.<br />
4. Efter ungefär ett år kan du troligen träna på rätt <strong>bra</strong>. Nu gäller det att under flera års tid suc-<br />
cessivt öka belastningen. Det gör du genom att köra fler intervallpass per vecka samt öka längd<br />
och intensitet på dina längsta pass.
Vad betyder det?<br />
Syreupptag (VO2): Är ett mått på skillnaden mellan hur mycket syre<br />
som finns i luften du andas in och den du andas ut. Det syre som har<br />
”försvunnit” har överförts till blodet via små blodkärl i lungorna. Blodet<br />
har transporterat syret till de arbetande musklerna som i sin tur har<br />
använt syret för att skapa energi av kolhydrater och fett. Den maximala<br />
mängd syre som du kan ta upp vid maximalt arbete kallas maximalt<br />
syreupptag och förkortas VO2max. Anges i liter per minut eller milliliter<br />
per kilo kroppsvikt.<br />
Mjölksyratröskel: Är den högsta arbetsintensitet där det fortfarande<br />
råder jämvikt mellan energiproduktion och de processer och slaggprodukter<br />
som energiproduktionen innebär, bland annat mjölksyra.<br />
Även om mjölksyran i sig inte är särskilt problematisk för kroppen är<br />
mätning av koncentrationen mjölksyra i blodet ett <strong>bra</strong> indirekt mått<br />
på denna relation. Den anges då i millimol per liter blod.<br />
Den här arbetsintensiteten kallas därför ofta i dagligt tal mjölksyratröskel,<br />
men ett mer korrekt namn är anaerob- eller ventilatorisk tröskel.<br />
Vid denna intensitet använder kroppen i princip bara kolhydrater som<br />
bränsle. Om du har tillräckliga depåer av kolhydrater kommer du orka<br />
köra ungefär en timme i sträck på denna intensitet.<br />
kadens # 1:2008 | 17