Ekologisk
Ekologisk
Ekologisk
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Ekologisk</strong> restaurering av vattendrag<br />
• om möjligt ha ett eller flera referensobjekt<br />
som inte åtgärdas, t.ex. ett avsnitt<br />
med stora kulturmiljövärden eller orörda<br />
avsnitt.<br />
• planen ska om möjligt även omfatta undersökningar<br />
före åtgärd både på aktuella<br />
åtgärdssträckor och på referenssträckor<br />
Utöver denna förhöjda nivå kan det i<br />
visa objekt vara viktigt att knyta vetenskaplig<br />
kompetens för att vidareutveckla<br />
och säkerställa metoder och resultat. Där vi<br />
saknar mest kunskap är kanske om åtgärders<br />
hållbarhet samt deras hydrologiska<br />
och geomorfologiska effekter. Detta kan<br />
utvärderas endast om särskild uppföljning<br />
genomförs.<br />
Det slutgiltiga måttet på en bra restaurering<br />
är en sammanvägning av åtgärdsmål<br />
(bra genomförd åtgärd), tillståndsmål<br />
(god status för ekologi och hydromorfologi),<br />
varaktighet, kostnader, dokumentation och<br />
nyttan för andra intressen, t.ex. kulturmiljövården.<br />
Figur 1. Johnny Norrgård, länsstyrelsen i Jönköping,<br />
provar ett instrument som mäter bottenstrukturen/<br />
vattendjupet på ett standardiserat sätt. Ramen trycks ned<br />
i botten och sedan avläses djupförhållandet på respektive<br />
stav. Detta ger ett mått på bottnens habitatdiversitet.<br />
kapitel 6<br />
2<br />
6.3 Metoder för uppföljning<br />
av åtgärdsmål<br />
(genomförandestatus)<br />
Uppföljningen av åtgärdsmål bör omfatta<br />
uppföljning av måluppfyllelsen för både<br />
enskilda åtgärder och åtgärdsområden. Åtgärdsmålen<br />
kan vara olika utformade, men<br />
bör främst vara inriktade på att följa upp<br />
genomförandet av åtgärderna, t.ex. antal<br />
byggda fiskvägar, antal utrivna dammar,<br />
antal justerade vägtrummor, biotopvårdad<br />
sträcka och km sparad/anlagd kantzon.<br />
För fiskvägar kan uppföljningen av<br />
åtgärdsmålen också omfatta kontroll och<br />
bedömning av fiskvägarnas och trummornas<br />
funktion för fiskpassage. Metoder för<br />
kontroll av fiskvägars funktion är exempelvis<br />
årlig okulär besiktning av fiskvägens<br />
vattenföring, -hastigheter och<br />
-nivåer under vandringsperioden. Dessutom<br />
bör man beakta risk för att fisk skadar sig<br />
eller ”hoppar ur” fiskvägen.<br />
Normalt nöjer man sig i de flesta projekt<br />
med den nivå som skissats ovan. I intressanta<br />
eller stora projekt kan man gå vidare<br />
med mer detaljerad uppföljning. Biotoprestaurering<br />
i vattenfåran kan kontrolleras<br />
genom fysiska mätningar i vattendraget av<br />
bottensubstrat, djup och bredd i ett antal<br />
transekter (Figur 1). Protokoll för sådana<br />
transektmätningar finns också framtaget<br />
som komplement till elfiskeprotokoll och<br />
används inom den nationella miljöövervakningen.<br />
Här är det viktigt att genomföra<br />
mätningar före och efter åtgärd.<br />
Biotoprestaurering i strandzonen kan<br />
kontrolleras genom vegetationskartering<br />
och mätning av kantzonens bredd och<br />
längd. Metoder för kontroll av flöden är<br />
vattenföringsbestämningar är mätning<br />
av vattenstånd med vattenståndsskala<br />
och mätning av vattenhastighet med s.k.<br />
flygel. Vattenföringsbestämningar utgör en<br />
undersökningstyp inom miljöövervakningsprogrammet<br />
och återfinns på Naturvårdsverkets<br />
hemsida.