Ekologisk
Ekologisk
Ekologisk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
man ofta med flödesdata från opåverkade<br />
sträckor för att bedöma behovet av naturlig<br />
variation i flödet. Hill m.fl. (1991) har<br />
studerat flödesregimerna i Salmon River,<br />
Idaho, USA. De kom fram till vid jämförelse<br />
med naturliga förhållanden att det reglerade<br />
flödet inte fick förändras med mer än<br />
10 % mellan två dagar.<br />
Habitatsimuleringsmodeller (2) baseras<br />
på att ett antal nyckelarters behov av flöden<br />
(och därmed vattenhastighet, djup och<br />
olika processer) får bestämma vilket flöde<br />
och flödesvariation som krävs. Ofta har<br />
dessa nyckelarter varit laxfiskar. Instream<br />
flow incremental methodology (IFIM) utvecklades<br />
på 1970-talet för laxfiskars behov<br />
(ex. Stalnaker 1979). Tyvärr har man sällan<br />
tagit hänsyn till de flöden som krävs för att<br />
vitalisera fåran, eller ens vad som krävs för<br />
att laxfiskar ska kunna genomföra hela sin<br />
livscykel. En del av IFIM, nämligen PHAB-<br />
SIM (PHysical HABitat SIMulation), har<br />
senare använts för att integrera effekten av<br />
flödet och tillgängligt habitat. Detaljerade<br />
fältundersökningar krävs för att kunna modellera<br />
effekten av olika flöden på vattenhastigheter<br />
och djupförhållanden. Utgående<br />
från goda förkunskaper om olika arters habitatkrav<br />
kan olika flödes effekter på mängden<br />
tillgängligt habitat undersökas. Idealt<br />
erhålls för varje flöde en WUA (weighted<br />
usable area); ett mått på hur stor del av<br />
vattendraget som kan nyttjas av arten<br />
eller rent av storleken av fisk. Ofta arbetar<br />
man med relativt korta segment, med en<br />
längd på ca 20 gånger vattendragsbredden.<br />
PHABSIM är därmed mest tillämpligt för<br />
studier nedströms enskilda vattenregle-<br />
<strong>Ekologisk</strong> restaurering av vattendrag<br />
ringsställen. I och med att den naturliga<br />
flödesdynamiken inte vägs in är resultatet<br />
av begränsad användbarhet. PHABSIM<br />
är också platsspecifik och kostsam att ta<br />
fram. Dessutom tar den bara hänsyn till<br />
enskilda arter under korta perioder. En<br />
dynamisk modellering för flera arters och<br />
fårans behov överstiger vad våra modeller<br />
är kapabla till. Ansatser finns dock till att<br />
ta hänsyn till flödenas variabilitet.<br />
Holistiska metoder (3) har främst utvecklats<br />
i länder med vattenbrist, Sydafrika<br />
och Australien. Det är idé-baserade modeller<br />
som bygger på en avvägning mellan<br />
ekosystemets behov (ex ekologi, hydromorfologi)<br />
och samhällets behov, med den<br />
kloka insikten att båda dessa behov behöver<br />
jämkas för en fungerande miljö vilken<br />
utgör basen för ett fungerande samhälle.<br />
Även här finns olika metodologier utvecklade.<br />
Oftast tillsätts en expertgrupp som<br />
representerar olika intressen, t.ex. biologi,<br />
geomorfologi, hydrologi, vattenkraft etc.<br />
Denna diskuterar sedan fram en lämplig<br />
flödesdynamik. Ibland arbetar man uppifrån<br />
och drar successivt bort flöden för olika<br />
behov. Ibland arbetar man nedifrån, dvs.<br />
från ett noll-läge och lägger efterhand till<br />
de flöden som anses krävas för olika behov<br />
och processer. I ”building block methodology”<br />
(King och Louw 1998) arbetar man med<br />
fyra delar, byggstenar. Först fastställs ett<br />
nödvändigt minimiflöde för det akvatiska<br />
livet, därefter vad som krävs för att geomorfologiskt<br />
vidmakthålla vattenfåran. Som en<br />
tredje byggsten bestäms vad som krävs för<br />
att upprätthålla olika habitat och slutligen<br />
vad som krävs för migration av fisk.<br />
93 kapitel 5