Ekologisk
Ekologisk
Ekologisk
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Ekologisk</strong> restaurering av vattendrag<br />
anpassa på grund av risken för överbetning<br />
och erosion. Många vattendrag i jordbrukslandskapet<br />
har idag förhöjd erosion på<br />
grund av betning. Internationellt är den<br />
vanligaste åtgärden vid restaurering av<br />
kantzoner att stängsla ute betande boskap<br />
(Roni m.fl. 2005).<br />
Idag kan man få bidrag för att anlägga<br />
en skyddszon på minst 6 m bredd utmed<br />
vattendraget i jordbruksmark. Dessa<br />
skyddszoner måste hållas öppna i Sverige.<br />
De är därmed inget mångformigt habitat<br />
för djur, men fyller i alla fall en funktion<br />
som filter mot närsalter och sediment. I<br />
t.ex. Finland tillåter man också viss beväxning<br />
med buskar och träd i områden där<br />
marken behöver stabiliseras.<br />
Plantering av buskar och träd<br />
I de lägen där beskuggning krävs för att<br />
hindra igenväxning ska man etablera träd.<br />
Då endast en begränsad insats är möjlig bör<br />
kantzonen läggas så att den skuggar vattendraget,<br />
dvs. främst på södersidan. Inte<br />
bara träd behövs utan även mer buskartade<br />
växter. Klibbal, gråal, glasbjörk och viden<br />
(Salix) är vanliga nära vattendraget (ovan<br />
lågvattenzonen) i stora delar av landet. De<br />
två senare invandrar ofta spontant. Salixarter<br />
som t.ex. knäckepil (Salix fragilis) och<br />
vitpil (S. alba) bör normalt inte planteras<br />
då de har förmåga att sprida sig okontrollerat<br />
via avbrutna grenar som rotar sig.<br />
Något längre från vattendraget (ovanför<br />
högvattenzonen) bör man vid plantering<br />
prioritera arter som har svårt att kolonisera<br />
spontant, t.ex. lind, hassel, fläder, hägg<br />
och hagtorn. Spontan invandring förekommer<br />
ofta av alm, asp, ask, sälg och vårtbjörk<br />
beroende på klimatzon.<br />
Bok, ek och täta granbestånd bör dock<br />
undvikas, om de inte är naturligt förekommande,<br />
eftersom de skuggar marken mycket<br />
och markfloran kan bli svag. Därigenom<br />
ökar risken för markerosion. Blad av både<br />
bok och ek är samtidigt svåra att bryta ned<br />
och kan ackumuleras i stora bankar i vattendrag<br />
och sjöar.<br />
kapitel 5<br />
50<br />
Beskuggning av vattendrag blir allt<br />
viktigare ju längre söderut man kommer<br />
i Sverige. I de sydligaste vattendragen<br />
utan kantzoner uppnås under perioder av<br />
dagar-veckor temperaturer på 24–27 °C,<br />
medan temperaturen övriga delen av året<br />
bättre passar en mer kallvattenanpassad<br />
fauna. Resultatet blir en utarmad fauna.<br />
Rekommendationen är därför att minst 2/3<br />
av jordbruksvattendragens yta ska vara<br />
beskuggad.<br />
I vissa områden har energiskog planterats<br />
i kantzonen. Den utgör knappast ett<br />
naturligt inslag i landskapsbilden och nyttan<br />
vad gäller och stabilisering av marken<br />
är inte undersökt, speciellt som skörd sker<br />
med maskiner. Däremot kan reduktionen av<br />
närsalter vara betydande, men energiskogen<br />
kan komma att gödslas och är därmed<br />
direkt olämplig utmed ytvatten. Däremot<br />
skulle energiskog kunna användas på ett<br />
avstånd av ca 10-15 m från ytvatten (beroende<br />
på vattennivåvariationerna).<br />
Träd ska planteras på hösten eller tidig<br />
vår. Ibland kan man på plantskolan skilja<br />
mellan barrotsplantor och täckrotsplantor,<br />
beroende på om de säljs utan eller med<br />
”kruka”.<br />
De senare är ofta att föredra eftersom de<br />
brukar klarar en torrperiod efter plantering<br />
bättre, men har man möjlighet till tillsyn<br />
och bevattning är detta inget problem. När<br />
plantorna levereras gäller det att få dem i<br />
marken så fort som möjligt.<br />
Först skall man kontrollera kvaliteten<br />
på materialet. Det bör inte finnas skadade<br />
och torra rötter, krona med dubbeltopp, rotsnurr<br />
osv. Se till att före leverans ha grävt<br />
planteringshål. Börja med att röja en fläck<br />
så att plantan sätts i en ruta med bar jord.<br />
De första åren är det bra om man kan hålla<br />
efter gräs och ogräs som invaderar denna<br />
yta. Alternativt används rikligt med täckbark<br />
för att förhindra återväxt.<br />
Där möjlighet och tid finns kan man<br />
gräva upp små träd och buskar på annan<br />
plats och använda dem. Då är man ganska<br />
säker på att få lokal proveniens. Optimalt<br />
ser man ut lämpliga plantor året innan och<br />
beskär deras rötter vintertid för att stimulera<br />
tillväxt av nya rötter. Lämpligen tar<br />
man kontakt med Skogsstyrelsen, en plantskola<br />
eller en arborist inför detta arbete.