Ekologisk
Ekologisk
Ekologisk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Ekologisk</strong> restaurering av vattendrag<br />
kulturmiljövärden<br />
Det är viktigt att tänka på att bevara det<br />
öppna jordbrukslandskapet och att bevara<br />
landskapsbilden. För att gynna t.ex. änder<br />
och vadarfåglar är det inte alltid nödvändigt<br />
att plantera träd och buskar utmed<br />
vattendraget, speciellt inte om det är smala<br />
vattendrag som skuggas av höga strandbrinkar.<br />
Öppna obrukade kantzoner ger<br />
dock inte alla fördelar som beskogade kantzoner,<br />
t.ex. blir det mindre beskuggning och<br />
tillförsel av död ved. I Tyskland har man<br />
arbetat med att beskugga jordbruksvattendrag<br />
med trädplantering och på så sätt<br />
sluppit att vattendragen växer igen (jämför<br />
Figur 2). Beskuggning är således lämpligt<br />
när man vill skydda värdefulla vatten så<br />
att de ej behöver dikesrensas. Försök i<br />
Himleån i Halland har också visat att detta<br />
fungerar i svenska förhållanden. Det är<br />
viktigt att anlägga fler demonstrationsprojekt<br />
för att visa på nyttan med beskuggade<br />
kantzoner. Kan dikesrensningar undvikas<br />
genom denna åtgärd är mycket vunnet.<br />
arbetsgång<br />
Arbetsgång vid avsättning och etablering<br />
av kantzoner:<br />
• inventering och beskrivning av rådande<br />
förhållanden<br />
• klassificering av markförhållanden<br />
• klassificering av naturvärde, kulturmiljövärden<br />
och vattendragstyp<br />
• ekologisk landskapsplanering avrinningsområdesvis<br />
• identifiering av markägare och kontakter<br />
• naturvårdsavtal, inlösen av mark eller<br />
frivilliga åtaganden<br />
• genomförande av åtgärder<br />
• skötsel av avsatta kantzoner<br />
• uppföljning.<br />
De åtgärder som krävs, naturlig utveckling,<br />
skötsel eller plantering av ny kantzon,<br />
måste förankras hos markägare och lokalboende.<br />
Många markägare åtar sig frivilligt<br />
att låta kantzoner få utvecklas. I vissa fall<br />
blir det dock så omfattande och kostsamma<br />
åtgärder att det kan behöva upprättas<br />
ett naturvårds-/nyttjanderättsavtal (se<br />
Kapitel 4).<br />
kapitel 5<br />
42<br />
Figur 7. Räcker verkligen denna kantzon med tanke på<br />
den sluttande branten ned mot sjön? För en markägare<br />
blir det stora värden som inte brukas om inte timret får<br />
skördas. Observera att hygget skötts bra utan körskador<br />
och med lämnade högstubbar och dungar på fuktiga<br />
ställen. Gävleborgs län år 2006.<br />
Figur 8. Ett äldre hygge hela vägen ned mot sjön i<br />
samma område som Figur 7. Gävleborgs län år 2006.<br />
Om det är bara denna smala remsa som saknar kantzon/<br />
skyddszon blir påverkan förmodligen liten, men inte om<br />
större och bredare hyggesytor tas upp intill sjön.<br />
Figur 9. Kantzon kring en bäck mindre än 1 meter bred<br />
i Västerbotten. Med så sluttande omgivningar är denna<br />
kantzon inte nog för att ta hand om sediment. Den ger<br />
dessutom ringa skugga till bäcken som rinner i mitten av<br />
trädbården då man inte gjort zonen bredare på sydsidan.<br />
Några positiva effekter på områdets mikroklimat lär inte<br />
heller finnas. Undersökningar pågår för att utreda den<br />
vattenkemiska effekten av denna skyddszon.