September - Skogsbruket
September - Skogsbruket
September - Skogsbruket
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Skogsbruket</strong><br />
9-2011<br />
Hur mycket virke finns i ett träd?<br />
Naturvårdsträd är viktiga<br />
Vad är Rotstop?
<strong>Skogsbruket</strong><br />
Obunden specialtidning för skOgsägare i finlands svenskbygd<br />
nr 9 2011. ÅrgÅng 81<br />
4<br />
6<br />
8<br />
14<br />
20<br />
22<br />
28<br />
Medvind för flisvärme i Österbotten<br />
Uppvärmning med flis blir allt vanligare i Österbotten. För ett år<br />
sedan bildades ett anskaffningsbolag för värmeproducenterna i<br />
Kronoby och Pedersöre, PK-Bioenergi Ab.<br />
Kubik och euron<br />
Har du funderat på hur mycket virke det finns i ett träd? Du<br />
behöver inga dyra mätredskap för att ta reda på det.<br />
Naturvårdsträd – stor nytta med små<br />
uppoffringar<br />
Våra ekonomiskogar behöver mera död ved. Ett sätt att bejaka<br />
naturvården är att i samband med avverkningar kvarlämna grupper<br />
av naturvårdsträd.<br />
Tallspinnarstekels framfart stoppades<br />
I våras spreds närmare 210 miljarder nematoder ut på ett 80 hektar<br />
stort område i Ytterö vid Björneborg. Det var tallspinnarstekeln som<br />
blev utsatt för biologisk bekämpning.<br />
Skogsägarna positiva till skogscentralens<br />
kampanj<br />
I våras skickade Kustens skogscentral åt hundratals skogsägare<br />
förslag till åtgärder som borde utföras i deras skogar.<br />
Så tillverkas ett biologiskt bekämpningsmedel<br />
Rotstop är ett av de två preparat som finns för bekämpning av<br />
rotröta, som orsakas av svampen rotticka.<br />
Skyddet av vitryggig hackspett och havsörn<br />
är solskenshistorier 28<br />
På omslaget: Kim Stagnäs<br />
Foto: Foto: Nina Jungell<br />
2 SkogSbruket 9/2011<br />
4<br />
6<br />
8<br />
14<br />
22
<strong>Skogsbruket</strong><br />
SkogSbruket 9/2011<br />
www.skogsbruket.fi<br />
Utgivare Föreningen för<br />
Skogskultur rf<br />
Orrspelsgränden 4<br />
00700 HELSINGFORS<br />
tfn 020 772 9000<br />
fax 020 772 9008<br />
fornamn.efternamn@tapio.fi<br />
Redaktion<br />
Chefredaktör Johnny Sved<br />
tfn 020-772 9205<br />
Redaktionschef Gerd Mattsson-Turku<br />
tfn 020-772 9059<br />
Redaktionssekreterare Margita Törnroth<br />
tfn 020-772 9088<br />
Redaktör Maria Lindén<br />
tfn 020-772 9192<br />
Medarbetare Bjarne Andersson<br />
tfn 050-591 2880<br />
bjarne@bjarneandersson.com<br />
Helena Forsgård<br />
tfn 018-155 50<br />
helena@vikan.ax<br />
Marianne Palmgren<br />
marianne.palmgren@pp.inet.fi<br />
Christoffer Thomasfolk<br />
tfn 050-353 2018<br />
Siv Vesterlund<br />
siv.vesterlund@kitnet.fi<br />
tfn 0400-880 253<br />
Bertel Widjeskog<br />
tfn 0500-888 530<br />
bergine@multi.fi<br />
Annonsförsäljning<br />
Oy Adving Ab, Ingmar Qvist<br />
tfn 040-505 5446<br />
ingmar.qvist@elisanet.fi<br />
Adressförändringar<br />
och prenumerationer Margita Törnroth<br />
tfn 020-772 9088<br />
skogsbruket@tapio.fi<br />
Prenumerationspriser<br />
Helårsprenumeration (11 nr)<br />
39 euro i Finland<br />
370 SEK i Sverige<br />
46 euro i övriga länder<br />
Halvårsprenumeration (6 nr)<br />
24 euro i Finland<br />
230 SEK i Sverige<br />
28 euro i övriga länder<br />
ISSN 0037-6434<br />
Ombrytning<br />
Margita Lindgren,<br />
Ekenäs Tryckeri Ab<br />
Tryckeri Ekenäs Tryckeri Ab, Ekenäs<br />
Tidningen trycks på PEFC-certifierat papper.<br />
Ledaren 15.9.2011<br />
Fabriker och<br />
pappersmaskiner<br />
stängs<br />
Hösten Har inletts i molltoner för skogsindustrins del. Lönsamheten sviktar<br />
igen och den närmaste framtiden är mycket osäker för både pappersindustrin<br />
och sågindustrin. Det finns ett överutbud av flera papperskvaliteter i<br />
Europa och det är svårt att höja priserna i samma takt som produktionskostnaderna<br />
stiger. Prognoserna på både kort och lång sikt är dystra för de här<br />
papperskvaliteterna och för att råda bot på överutbudet måste flera maskiner<br />
stängas för gott. Det första bolaget som kommit ut med klara besked<br />
om nedskärningar är UPM.<br />
Efter att UPM i juli fick grönt ljus för sitt köp av Myllykoski meddelade<br />
bolaget omedelbart att det kommer att se över hela sin verksamhet för att<br />
göra en bedömning av enheternas konkurrenskraft på lång sikt. Redan i<br />
slutet av augusti kunde vd Jussi Pesonen presentera resultatet av bolagets<br />
analyser. UPM skär permanent ner koncernens pappersproduktion med<br />
1,3 miljoner ton. Nedskärningen motsvarar nästan 10 procent av UPM:s<br />
totala kapacitet. I och med beslutet körs Myllykoskis fabrik i Kouvola ner<br />
helt och hållet och ännu en anrik fabrik i Kymmenedalen får lägga lapp<br />
på luckan.<br />
Det är förstås inte bara på UPM som man sitter med pannorna i djupa<br />
veck och funderar på olika framtidsstrategier. Stora Ensos vd Jouko Karvinen<br />
har konstaterat att återhämtningen efter finanskrisen ännu inte fört upp<br />
efterfrågan på papper till samma nivå som före krisen och att vi antagligen<br />
aldrig kommer att nå toppnivån igen. Delvis håller Europas affärsliv andan<br />
och följer med hur skuldkriserna i Grekland, Portugal och Italien utvecklas,<br />
delvis har digitala media vunnit allt mer terräng under de senaste åren.<br />
Karvinens slutsats är att flera pappersmaskiner kommer att tas ur produktion<br />
i Europa under den närmaste framtiden. Investerarna förbereds på fler<br />
nedläggningsnyheter.<br />
På sågvarusidan förbereder man sig också för kortare produktionsstopp.<br />
Versowood införde köpstopp för en tid sedan för att avvakta utvecklingen<br />
på marknaden. Motiveringen är att bolaget i det här läget inte vill lägga upp<br />
ett stort lager med dåliga rotposter, hellre tar man paus på inköpssidan för<br />
att komma igen när läget klarnat. Den här gången har de finska sågarna<br />
ändå en liten valutafördel jämfört med konkurrenterna i Sverige. Euron har<br />
försvagats och det ger bättre möjligheter till export utanför euroländerna.<br />
En sektor som fortsätter dra är energisektorn. Förbrukningen av energived<br />
stiger som planerat och oberoende av vilken konjunktur vi har lär det bli<br />
kallt i vinter också. Det finns alltså avsättning för klenvirke och allt bättre<br />
möjligheter att få ekonomi i röjningsgallringar och förstagallringar. Om<br />
sågindustrin skär ner ökar behovet av klenvirke ytterligare då mängden grot<br />
och stubbar som kan skördas beror på slutavverkningarna. På energisidan<br />
står vi inför utmaningen att bevisa att skogen kan stå för säkra leveranser<br />
av energived. m<br />
JOHNNY SVED<br />
johnny.sved@tapio.fi<br />
3
Bioenergi<br />
Medvind för flisvärme i<br />
Österbotten<br />
uppvärmning med flis blir allt vanligare i Österbotten, särskilt i norra svenska Österbotten<br />
där skogsvårdsföreningarna i många år varit aktiva inom energisektorn.<br />
För ett år sedan bildades<br />
ett anskaffningsbolag<br />
för värmeproducenterna<br />
i Kronoby<br />
och Pedersöre, PK-Bioenergi<br />
Ab. Bolaget köper i år ca<br />
15 000 fastkubikmeter energived.<br />
Stefan Högnabba i Terjärv<br />
fungerar som verkställande<br />
direktör för bolaget, och han<br />
berättar att tio olika flisvärmeanläggningar<br />
får råvara från<br />
PK-Bioenergi.<br />
– Bolaget bildades av Kronoby<br />
energiandelslag och<br />
Pedersöre värme Ab, det<br />
förstnämnda ett skogsägarandelslag,<br />
det senare ett kommunalt<br />
bolag. Anskaffnings-<br />
bolaget har således att bevaka<br />
både skogsägarnas och värmeproducenternas<br />
intressen.<br />
Anskaffningsbolaget anlitar i<br />
hög grad Skogsvårdsföreningen<br />
Österbottens sakkunskap<br />
och logistik för anskaffning<br />
och flisning av energiveden.<br />
Prisutvecklingen har<br />
varit gynnsam<br />
– Vi köper energiveden vid<br />
vägkant, på samma sätt som<br />
skogsägarna också säljer annat<br />
virke. Prisutvecklingen<br />
har också varit gynnsam för<br />
skogsägarna. Prisuppgången<br />
har varit cirka 40 procent på<br />
några år.<br />
– Det handlar om såväl<br />
klenare massaved som giljotinavverkat<br />
klenvirke. I våra<br />
anläggningar fungerar inte flis<br />
av kvistar och toppar särskilt<br />
bra.<br />
utbyggnadsplaner<br />
finns<br />
– Än så länge klarar vi konkurrensen<br />
mot oljan bra,<br />
men däremot finns det andra<br />
alternativ för uppvärmning<br />
som gör att råvarupriserna<br />
inte kan höjas i samma takt<br />
som tidigare. Ändå är det nog<br />
kunderna som gör största förtjänsten<br />
på vår verksamhet, i<br />
synnerhet de som får ersätta<br />
oljan med vår värme, påpekar<br />
Stefan Högnabba.<br />
Anskaffningsbolaget betjänar<br />
värmecentraler i Kronoby<br />
centrum, Sandbacka, Nedervetil,<br />
Terjärv, Bennäs, Esse,<br />
Lillby och Edsevö. Totalt levererar<br />
dessa ca 26 000 megawattimmar<br />
energi detta år.<br />
– Utbyggnadsplaner finns<br />
både i Kronoby och i Pedersöre.<br />
Förverkligas planerna<br />
krävs ungefär en tredjedel<br />
mera råvara än i dagsläget,<br />
konstaterar Stefan Högnabba.<br />
m<br />
Text och foto:<br />
Bertel Widjeskog<br />
Stefan Högnabba kombinerar sitt jordbruk med att fungera som vd på deltid för det anskaffningsbolag som värmeproducenter i<br />
Kronoby och Pedersöre bildat.<br />
4 SkogSbruket 9/2011
Bioenergi<br />
Tomtträd och park<br />
skogar ger flisråvara<br />
Satsa inhemskt, uppmanar Fredrik Hemgård i Staraby utanför Jakobstad alla fastighetsägare.<br />
Han är entreprenör i flis- och vedbranschen och konstaterar att kalla<br />
vintrar nu också syns i efterfrågan.<br />
– Det märks att vedeldande<br />
fastighetsägare har lärt sig att<br />
köpa sin ved redan på våren.<br />
Då är veden förmånlig och då<br />
kan de själva sköta lagringen<br />
så att veden verkligen är torr<br />
och finns till hands när den<br />
ska användas.<br />
Fredrik Hemgård är tredje<br />
generationens vedhandlare<br />
och väl inarbetad på den<br />
marknaden. Sedan tre år tillbaka<br />
är han också flisleverantör<br />
och pannskötare för en<br />
värmecentral i Larsmo på 300<br />
kW.<br />
Flisråvara från stan<br />
Som entreprenör är han också<br />
tämligen unik, eftersom en<br />
kännbar del av råvaran “hämtas<br />
från stan”.<br />
– Tomt- och parkträd i Jakobstad<br />
ger rätt mycket råvara,<br />
kanske hälften av mitt<br />
behov. Resten tar jag ur egen<br />
skog, berättar han.<br />
En sensommardag var han<br />
tillsammans med sin enda<br />
anställda medarbetare i färd<br />
med att fälla några tomtträd i<br />
Vestermalm i Jakobstad, och<br />
på köpet genomförde de också<br />
beskärning av några andra<br />
tomtträd. Stege och släpvagnens<br />
griplastare är de vanligaste<br />
hjälpmedlen när han<br />
Visste du att…<br />
Virkesmängden i våra skogar<br />
under de senaste fyrtio<br />
åren har ökat med 40 procent.<br />
Sammanlagt finns det<br />
i våra skogar 2 200 miljoner<br />
SkogSbruket 9/2011<br />
fäller träd också på trånga och<br />
utsatta platser.<br />
– En hel del råvara fås också<br />
då jag samarbetar med stadsträdgården<br />
i Jakobstad och<br />
tar till vara träd ur parker och<br />
parkskogar.<br />
– I den här branschen är det<br />
rusning sommartid. Då vill<br />
folk städa upp på sina tomter,<br />
och då är också vedköparna<br />
ute för att täcka vinterns behov.<br />
– Vintertid sköter jag pannan<br />
i Larsmo, samt kompletterar<br />
vedförrådet.<br />
Fredrik Hemgård har byggt<br />
ett eget lager med rum för ca<br />
350 kubikmeter flis. I övrigt<br />
täcker han energiveden och<br />
lagrar den en sommar och<br />
en vinter innan han låter flisa<br />
den. Flisningen köper han av<br />
en lokal entreprenör.<br />
– För att få bra flis krävs det<br />
stora specialmaskiner. Jag har<br />
inte för avsikt att satsa i sådana<br />
utan köper tjänsterna.<br />
– Det finns kapacitet och<br />
råvara för att leverera mera<br />
flis. Jag försöker vara aktiv när<br />
marknaden fortsätter att växa,<br />
och visst är det sunt att satsa<br />
på inhemsk energiråvara,<br />
konstaterar Fredrik Hemgård.<br />
m<br />
Text och foto:<br />
Bertel Widjeskog<br />
kubikmeter virke. Med den<br />
mängden skulle vi fylla 2 200<br />
miljarder en liters mjölkförpackningar.<br />
m<br />
Fredrik Hemgård syns ofta i stadsbilden i Jakobstad med sin<br />
traktor. Tomt- och parkträd avverkas som flisråvara. Här har han<br />
fällt några träd på en egnahemstomt i Vestermalm.<br />
Visste du att…<br />
Det per år utförs förnyelseavverkningar<br />
på mindre än en<br />
procent av Finlands skogsareal.<br />
På 2/3 av förnyelsearealen<br />
fås den nya skogen genom<br />
plantering och på 1/3 genom<br />
naturlig förnyelse med fröträd<br />
eller genom sådd. m<br />
5
Kubik och euron<br />
Har du funderat på hur mycket virke det finns i ett träd? eller hur höga träden i skogen<br />
är? Du behöver inga dyra mätredskap för att ta reda på det.<br />
Hur ser ett träd ut<br />
som innehåller en<br />
kubikmeter virke<br />
och vad är ett sådant<br />
träd värt? Revirinstruktör<br />
Ove Simosas på Södra skogsreviret,<br />
som också har tagit<br />
hem många segrar i skogsfärdighetstävlingar,<br />
ger <strong>Skogsbruket</strong>s<br />
läsare en snabbkurs i<br />
skogsvärdering.<br />
– Ett gran som du kan omfamna<br />
innehåller ungefär en<br />
kubikmeter virke, säger Ove<br />
Simosas. Den är värd omkring<br />
50 euro. En gran som du<br />
inte kan innesluta i din famn<br />
innehåller omkring två kubik-<br />
meter virke och är värd dubbelt<br />
så mycket, närmare 100<br />
euro. Då krävs det att den är<br />
frisk och rak, så att virket duger<br />
till stock.<br />
trädets grovlek<br />
När du vet hur grovt ett träd<br />
är på brösthöjd och hur högt<br />
det är, får du trädets volym<br />
från tabell, säger Ove Simosas.<br />
Med brösthöjd avses att<br />
trädets diameter mäts på 1,3<br />
meters höjd från marken.<br />
Skogsfackmän mäter trädens<br />
grovlek eller diameter<br />
med klave eller talmeter. En<br />
talmeter är ett måttband med<br />
vilken man mäter trädets omkrets<br />
och från måttskalan kan<br />
man direkt avläsa trädets diameter.<br />
Men ett vanligt måttband<br />
räcker bra. Omkretsen dividerad<br />
med 3,14 är det samma<br />
som diametern.<br />
Omkrets, cm Diameter, cm<br />
30 9,6<br />
40 12,7<br />
50 15,9<br />
60 19,1<br />
70 22,3<br />
...<br />
– Ett A4-papper är också bra<br />
som måttstock, säger Ove.<br />
Den kortare sidan är 21 cm<br />
och den längre sidan 30 cm.<br />
Genom att placera pappret<br />
mot stammen får man ett<br />
jämförelsemått. Det här brukar<br />
jag själv använda ibland.<br />
Det räcker med en käpp<br />
som är omkring en meter lång<br />
för att mäta trädets höjd.<br />
trädets höjd<br />
– Håll käppen så att den klenare<br />
ändan är strax intill ögat.<br />
Ta ett stadigt grepp om käppen<br />
med tummen och pekfingret<br />
med rak arm. Vänd<br />
käppen i lodrät riktning med<br />
En gran som en vuxen kan<br />
omfamna innehåller ungefär<br />
en kubikmeter virke.<br />
den klenare ändan uppåt.<br />
Men håll kvar greppet och armen<br />
rak. Det är bra med en<br />
medhjälpare som kan kontrollera<br />
att käppen verkligen<br />
är lodrätt uppåt, säger Ove.<br />
– Gå bakåt eller framåt från<br />
trädet tills du kommer till den<br />
plats där trädtoppen sammanfaller<br />
med den övre ändan på<br />
käppen och rotändan med<br />
ditt grepp om käppen. Försök<br />
hålla käppen så rak som<br />
möjligt. Mät upp avståndet<br />
från det ställe där du står till<br />
trädet. Det avstånd du får är<br />
det samma som trädets höjd.<br />
– Med en käpp som är exakt<br />
en meter lång är det lätt<br />
att mäta avståndet. Det går<br />
också att stega upp avståndet,<br />
men stegen i ojämn skogsterräng<br />
med stenar och stubbar<br />
blir sällan lika långa som på<br />
slät mark.<br />
Snabb genväg<br />
– Trädets grovlek korrelerar<br />
bra med trädets höjd i yngre<br />
skogar, säger Ove. Ett träd<br />
som är 14 centimeter grovt är<br />
omkring 14 meter högt. När<br />
träden är fullvuxna och mogna<br />
för slutavverkning stämmer<br />
det inte längre. Ett träd<br />
som är 25 centimeter grovt är<br />
vanligen 21–22 meter högt.<br />
Virkesvolymen i ett<br />
träd<br />
– Med kännedom om trädets<br />
diameter och höjd, får man<br />
från tabeller volyminnehållet<br />
i en trädstam, säger Ove.<br />
– På större träd som är över<br />
25 meter höga brukar jag tilllämpa<br />
formeln diametern<br />
x diametern dividerat med<br />
1 000 för att få trädets volym.<br />
6 SkogSbruket 9/2011
OBS!<br />
De penningvärden som<br />
anges i texten gäller vid<br />
skogsavverkning. Träd på<br />
tomter har ett helt annat<br />
värde och tomtägaren får<br />
räkna med en utgift för att<br />
få dem fällda och virket<br />
bortransporterat.<br />
Orsakerna är bl.a. liten<br />
virkesmängd och besvärlig<br />
avverkning. m<br />
SkogSbruket 9/2011<br />
Stamvolymen i literS<br />
Granens stamvolym i dm3 d 1,3 cm längd, m<br />
Ett träd som är 35 centimeter<br />
grovt på brösthöjd innehåller<br />
1,22 m³ virke.<br />
Penningvärdet i ett<br />
träd<br />
En gran som är 15 centimeter<br />
grov och 13 meter hög, har en<br />
volym på 0,114 kubikmeter. I<br />
dagsläget är den inte mycket<br />
värd: granmassavedens rotpris<br />
är cirka 15 euro och granens<br />
värde blir 1,7 euro.<br />
En gran som är 25 centimeter<br />
grov och 22 meter hög, har<br />
en volym på 0,532 kubikmeter.<br />
Av volymen är omkring 80<br />
procent stock och 20 procent<br />
massaved. Med ett stockpris<br />
på 55 euro/m³ är granstammen<br />
värd 25 euro. m<br />
Text och foto:<br />
Gerd Mattsson-Turku<br />
En gran som en vuxen inte kan innesluta i sin famn innehåller<br />
omkring två kubikmeter virke.<br />
Med en talmeter går det direkt att avläsa trädets diameter, när<br />
måttbandet dras runt trädstammen.<br />
7
naturhänsyn<br />
Naturvårdsträden är<br />
viktiga för sådana<br />
arter som inte annars<br />
skulle klara<br />
sig i ekonomiskogar. Största<br />
delen av dessa arter är beroende<br />
av död ved. En grupp av<br />
naturvårdsträd utgör också ett<br />
fint blickfång på förnyelseytan.<br />
evighetsträd<br />
– I Sverige används ett begrepp<br />
som jag tycker att väldigt<br />
bra beskriver vad det<br />
handlar om – evighetsträd.<br />
Naturvårdsträden ska med<br />
andra ord lämnas kvar i evig-<br />
Naturvårdsträd<br />
– stor nytta med små uppoffringar<br />
Våra ekonomiskogar behöver mera död ved. ett sätt att bejaka naturvården är att<br />
i samband med avverkningar kvarlämna grupper av naturvårdsträd. ekonomi och<br />
naturvård går hand i hand, säger skogsvårdschef Annikka Selander.<br />
het, säger Annikka Selander,<br />
skogsvårdschef på Kustens<br />
skogscentral.<br />
Det är den utgångspunkten<br />
som Selander vill att varje<br />
skogsbruksplanerare, maskinentreprenör,<br />
skogsägare och<br />
skogsfackman ska ha när det<br />
talas om naturvårdsträd. Naturvårdsträden<br />
är viktig miljöhänsyn<br />
som bidrar till att<br />
bevara den biologiska mångfalden.<br />
– Skogsägarna har en positiv<br />
inställning till naturvård<br />
och de har i alla tider sparat<br />
gamla och speciella träd.<br />
Men det har också hänt att<br />
markägare har huggit ner na-<br />
turvårdsträd till bastuved och<br />
då handlar det om okunskap<br />
och brister i rådgivningen.<br />
– Om naturvårdsträden faller<br />
omkull, låt dem då ligga<br />
och bli död ved. De här träden<br />
fyller en viktig funktion<br />
och lämnas kvar för att efterlikna<br />
skogens naturliga utveckling,<br />
förklarar Selander.<br />
bevarar värdefulla<br />
inslag<br />
Naturvård handlar alltså om<br />
att beakta skogens ekologiskt<br />
värdefulla strukturdrag på<br />
lång sikt. Men vilken inverkan<br />
har naturvårdsträden när<br />
den nya skogen växer efter en<br />
förnyelseavverkning?<br />
– Naturvårdsträden representerar<br />
den föregående<br />
trädgenerationen och i en<br />
större grupp bevaras också<br />
den slutna skogens mikroklimat.<br />
En kontinuerlig tillgång<br />
på död ved skapar förutsättningar<br />
för hela ekosystemet.<br />
Många rödlistade arter som är<br />
hänsynskrävande och hotade<br />
är beroende av död ved och<br />
vi talar om allt från skalbaggar<br />
till mossor och lavar samt<br />
även djur som ögat inte kan<br />
se, säger hon.<br />
Stora grupper bäst<br />
Men vilka träd lämpar sig bäst<br />
som naturvårdsträd som ska<br />
bevaras i evighet? Selander<br />
förklarar att det bästa alternativet<br />
är en grupp bestående av<br />
olika trädslag och olika storlek.<br />
Det är viktigt att lämna<br />
buskskiktet oröjt.<br />
– Ädla lövträd, som lind<br />
och ek, och trädartade sälgar<br />
är mycket värdefulla. Likaså<br />
grova aspar, rönn och klibbal.<br />
Grundregeln är att spara<br />
stora grupper med träd, säger<br />
Selander. Endast när det gäller<br />
ädla lövträd, sälgar, rönnar<br />
8 SkogSbruket 9/2011<br />
Foto: Björn Stenmark<br />
Koncentrera naturhänsynen<br />
genom att lämna naturvårdsträden<br />
i grupper med flera<br />
olika trädslag och flera olika<br />
kronskikt och buskar. Här<br />
finns nu en blivande dödvedsresurs.<br />
En väl vald grupp av<br />
naturvårdsträd är dessutom<br />
en fröjd för ögat.
och stora aspar kan det vara<br />
motiverat att lämna dem som<br />
enskilda träd.<br />
Vi uppfyller certifieringskraven<br />
för antalet naturvårdsträd,<br />
vilket i praktiken innebär<br />
att 5–10 träd per hektar<br />
kvarlämnas. Men Selander<br />
understryker att kvaliteten på<br />
naturvårdsträden också bör<br />
beaktas.<br />
– Här syftar jag både på<br />
valet av träd och på valet av<br />
plats.<br />
Att planera naturvården rätt<br />
har otroligt stor betydelse för<br />
resultatet. Utgångspunkten är<br />
att naturhänsynen koncentreras<br />
till större helheter. Det<br />
innebär i praktiken att naturvårdsträden<br />
ska lämnas intill<br />
viktiga livsmiljöer och andra<br />
naturobjekt. Man bör leta<br />
SkogSbruket 9/2011<br />
efter en fästpunkt på avverkningsytan.<br />
Det kan vara ett<br />
sumpigt område, ett bergigt<br />
parti eller ett bryn mot en åker<br />
eller vattendrag.<br />
– Redan när avverkningen<br />
planeras ska drivningsplaneraren<br />
ta hänsyn till naturvården.<br />
Ett bra sätt är att märka<br />
ut områdena med fiberband<br />
så att både förhandsröjaren<br />
och skogsmaskinföraren vet<br />
vad som ska kvarlämnas.<br />
Läs skogen rätt<br />
Kedjan av aktörer inom det<br />
skogliga är lång och Selander<br />
understryker vikten av att alla<br />
läser skogen på rätt sätt. Hon<br />
konstaterar att det redan i röjningsskedet<br />
går att börja märka<br />
ut viktiga livsmiljöer och<br />
grupper av naturvårdsträd.<br />
– Härom veckan besökte<br />
jag ett skifte där man gjort en<br />
maskinell första gallring i ett<br />
tallbestånd och där maskinföraren<br />
hade lämnat ett sumpigt<br />
område orört. Ett utmärkt exempel<br />
på hur det går att koncentrera<br />
naturhänsynen. Den<br />
ekonomiska uppoffringen blir<br />
liten, för största delen av träden<br />
är glasbjörk och annat<br />
löv, säger hon.<br />
Och fortsätter:<br />
– Men värdet för naturen är<br />
stort, inte minst för skogsfåglarna.<br />
I det här fallet var det<br />
skogsägaren som i röjningsskedet<br />
hade sparat området.<br />
Då såg skogsmaskinsföraren<br />
att området var tänkt att kvarlämnas.<br />
Och ännu tydligare<br />
syns det i fortsättningen, när<br />
Foto: Gerd Mattsson-Turku<br />
Lämna grova aspar som naturvårdsträd.<br />
Aspen är livsviktig för<br />
hålbyggande fåglar och hundratals<br />
arter av svampar, lavar och<br />
skalbaggar. Grova aspar har skårad<br />
bark som erbjuder mat och<br />
husrum även åt fjärilar.<br />
det är dags för andragallring<br />
och förnyelseavverkning.<br />
Det förekommer ibland<br />
åsikter som hävdar att naturvårdsträden<br />
enbart innebär<br />
en kostnad för markägaren.<br />
Enligt Selander är så inte fallet.<br />
– Huvudregeln är att ekonomi<br />
och naturhänsyn går<br />
hand i hand. De för naturen<br />
värdefullaste naturvårdsträden<br />
är i allmänhet ekonomiskt<br />
minst värda och den<br />
ekonomiska uppoffringen är<br />
således liten. De växer också<br />
vanligen på oländiga ställen.<br />
God planering och bra arbete<br />
resulterar i effektiv virkesproduktion<br />
kombinerad med utmärkt<br />
naturhänsyn. m<br />
Text: Christoffer Thomasfolk<br />
9
Plantskola med många<br />
järn i elden<br />
Nyligen har ett treårigt forskningsprojekt kört i gång för att få bukt på ogräs som<br />
invaderar Mellanå Plant.<br />
I<br />
början av juni blev det i<br />
stort sett privatägda bolaget<br />
West Plant Ab ny<br />
ägare till Mellanå Plant i<br />
Kristinestad då Kustens skogscentral<br />
sålde sitt aktieinnehav<br />
i plantskolan. Vilken respons<br />
har ni fått efter ägarbytet?<br />
– Från kundhåll har feedbacken<br />
varit enbart positiv.<br />
Folk tycker det är bra att ett<br />
plantbolag i den här storleksklassen<br />
kommit i privat ägo,<br />
säger vd Rainer Bodman. Det<br />
har också uppskattats att bolaget<br />
West Plant är en neutral<br />
ägare.<br />
Mellanå Plant hör till de<br />
större plantproducenterna<br />
och står för över tio procent<br />
av plantproduktionen i Finland.<br />
Det lönsamma bolaget<br />
producerar 16–18 miljoner<br />
plantor per år.<br />
– Framgångskonceptet beror<br />
på att Mellanå Plant är en stor<br />
enhet som går att skötas rationellt<br />
och så har rätta investeringsval<br />
fattats. Dessutom har<br />
vi ett stabilt kundunderlag och<br />
ser till att driva verksamheten i<br />
samarbete med kunderna, blir<br />
det bekymmer utreder vi dem<br />
direkt, tillägger Bodman.<br />
ogräsbekymmer<br />
Mellanå Plant har nu börjat<br />
ett treårigt forskningsprojekt<br />
i samarbete med Skogsforskningsinstitutets<br />
enhet i<br />
Suonenjoki samt med Åbo<br />
Universitet. Plantskolan finansierar<br />
en del av forskningen<br />
och största finansiär<br />
för projektet är stiftelsen för<br />
Marjatta och Eino Kolli.<br />
– Ogräs kan vara mycket<br />
problematiska i en plantskola.<br />
Längs med åren har<br />
vide och mjölkört blivit ett<br />
allt större bekymmer hos oss.<br />
Det här är en kostnadsfråga<br />
då ogräsen sysselsätter en hel<br />
del, och måste plockas bort<br />
vid rätt tidpunkt för att inte<br />
skada plantorna.<br />
– Nu vill vi reda ut varifrån<br />
alla ogräs kommer; via bevattningen,<br />
växttorven eller<br />
Mjölkörten (duntrav) är ett<br />
stort problem för Mellanå<br />
Plant Ab.<br />
via luften och vad vi kan göra<br />
för att bli av med ogräsen, förklarar<br />
Bodman.<br />
Plantagefrö överglänser<br />
beståndsfrö<br />
Att satsa på förädlat frö- och<br />
plantmaterial betyder klirr<br />
i kassan då framtidens skogar<br />
får en högre produktion.<br />
Förädlade frön kommer från<br />
fröplantagen som sedan används<br />
i plantskolorna.<br />
– Förädlingsvinsten blir<br />
större om man jämför plantagefrö<br />
med beståndsfrö. Enligt<br />
forskningen har beståndsfrö<br />
sämre tillväxt. Man märker<br />
skillnaden redan på de små<br />
plantorna, förädlat frö har<br />
bättre groningsprocent och<br />
-energi och plantorna har<br />
jämnare tillväxt och mindre<br />
höjdvariationer. Det gäller<br />
hela omloppstiden, säger<br />
Bodman.<br />
För tillfället råder brist på<br />
förädlat granfrö i Finland.<br />
– Det finns inget behov för<br />
skogsägaren att istället för<br />
gran plantera tall på grund av<br />
fröbrist. Beståndsfrö av gran<br />
finns på lager så skogsägarna<br />
behöver inte bekymra sig.<br />
Bodman tillägger att en orsak<br />
till bristen på granfrö är<br />
att det finns alltför få fröplantager<br />
i Finland. Det tar 15–20<br />
Granfrön är ungefär 4 millimeter<br />
långa och 2 millimeter<br />
breda. En grankotte innehåller<br />
omkring trettio frön.<br />
år innan fröproduktionen<br />
kommer igång på en plantage<br />
och ingen kunde ana att efterfrågan<br />
på granfrö skulle öka<br />
så som det nu har skett.<br />
– Sedan år 2006 har vi inte<br />
haft ett bra fröår i naturskogarna.<br />
Hela 2000-talet har<br />
egentligen varit en ovanlig tid<br />
i skogen med såväl svamp-<br />
som insektangrepp i fröplantagerna.<br />
Skogsforskningsinstitutet<br />
har samarbetat med Skogforsk<br />
i Sverige för att råda bot<br />
på bekymren i fröplantagerna<br />
men än så länge har bekämpningen<br />
inte lyckats. m<br />
Text: Marianne Palmgren<br />
10 SkogSbruket 9/2011<br />
Foto: Wikimedia
Kampen om returpapper<br />
hårdnar<br />
returpapper är en viktig råvara för pappersindustrin. På den globala pappersmarknaden<br />
är det stor brist på returpapper och papperstillverkarna slåss om den eftertraktade<br />
råvaran. Följden är att priserna har skjutit i höjden.<br />
Den främsta orsaken<br />
till att priset<br />
på returpapper<br />
stigit så snabbt är<br />
den kinesiska pappersindustrins<br />
snabba expandering.<br />
Den kinesiska returpappersimporten<br />
från Europa har<br />
under de senaste tio åren tiofaldigats,<br />
från 2,5 till 25 miljoner<br />
ton.<br />
Priserna i Finland<br />
närmar sig de<br />
europeiska<br />
Priset på returpapper har stigit<br />
även i Finland och ligger nu<br />
närmare prisnivån i Europa.<br />
Det säger Merja Helander,<br />
vd för Suomen Keräystuote<br />
Oy som är den näst största<br />
pappersinsamlaren med 20<br />
procent av den finska marknaden.<br />
– Vårt mål är och har alltid<br />
varit att förse den inhemska<br />
pappersindustrin med råvara,<br />
säger Merja Helander. Om<br />
den finska industrin inte höjt<br />
SkogSbruket 9/2011<br />
priserna och priset på returpapper<br />
fortsättningsvis skulle<br />
ha legat långt under marknadspriserna<br />
i Europa, hade<br />
vi troligen övervägt att börja<br />
exportera vårt returpapper.<br />
Priserna är inte ännu på samma<br />
nivå som i Europa, men<br />
de har stigit.<br />
Gällande export säger Helander<br />
vidare att det inte är<br />
ekonomiskt att börja exportera<br />
papper som insamlas exempelvis<br />
i trakten av Joensuu.<br />
Avståndet till närmaste hamn<br />
är för långt i förhållande till<br />
de små mängder det trots allt<br />
är fråga om.<br />
Naturligt att göra<br />
papper av nyfiber i<br />
Finland<br />
Av det papper som används<br />
i Europa är omkring hälften<br />
tillverkat av returpapper. Om<br />
pappret görs av returpapper<br />
eller av nyfiber beror långt på<br />
vilken tillgången är. I länder<br />
med mycket skog och liten<br />
Pappersfabriker i Finland i som använder returpapper:<br />
Företag Ort Tillverkning där<br />
returpapper ingår<br />
UPM Kaipola Tidningspapper,<br />
katalogpapper<br />
Metsä-Tissue Mänttä Mjukpapper<br />
Georgia-Pacific Nordic Nokia Mjukpapper<br />
Kotka Mills Kotka Laminatpapper<br />
Stora Enso Heinola Kartong<br />
Stora Enso Varkaus Kartong<br />
Stora Enso Björneborg Kartong<br />
Sonoco-Alcore Karhula Kartong<br />
Savon Sellu Kuopio Kartong<br />
Det papper som insamlas i Finland används bl.a. för tillverkning<br />
av dagstidningspapper, toalettpapper, hushållspapper och<br />
värmeisoleringsmaterial.<br />
befolkningsmängd, som till<br />
exempel Finland, är nyfiber<br />
vanligast som råmaterial.<br />
I Finland utgör returpapper<br />
ungefär fem procent av den<br />
råvara som pappersindustrin<br />
använder. Så mycket högre<br />
siffra kan vi inte komma upp<br />
till, då över 90 procent av<br />
det papper som produceras i<br />
hemlandet går på export.<br />
Men vi är duktiga på att<br />
samla in papper. Över sjuttio<br />
procent av det papper vi<br />
använder återanvänds, på årsnivå<br />
750 000 ton.<br />
enbart returpapper<br />
går inte i längden<br />
Enligt uppskattningar skulle<br />
papperstillverkningen i Europa<br />
ta slut på några månader<br />
om enbart returpapper skulle<br />
användas som råmaterial,<br />
då pappersfibrerna inte kan<br />
återvinnas i det oändliga.<br />
Returpapper kan återvinnas<br />
6–7 gånger, därefter är pappersfibrerna<br />
utslitna. Därför<br />
blandas starka nyfibrer med<br />
returpappersfibrer.<br />
Det papper som insamlas i<br />
Finland används som råmaterial<br />
för tillverkning av dagstidningspapper,<br />
kartong av olika<br />
slag, toalettpapper, hushållspapper,<br />
kuvertpapper och<br />
värmeisoleringsmaterial. m<br />
Text: Gerd Mattsson-Turku<br />
Visste du att…<br />
• Ett ton returpapper motsvarar<br />
ungefär 14 träd.<br />
• Genom att tillverka 1 kg<br />
tidningspapper av returpapper<br />
minskar energiåtgången<br />
med 65 procent.<br />
• Både Sverige och Norge<br />
är bättre på att samla in<br />
papper än Finland m<br />
11
Fabriken har producerat korvskinn sedan den grundades<br />
år 1952 och för tillfället går fabriken i tre<br />
skift. Fabriken i Hangö sysselsätter cirka 160 arbetstagare<br />
men totalt sysselsätter företaget 800 personer<br />
i fem länder. Huvudkontoret finns på Åland.<br />
bananpalmens fibrer är urstarka<br />
Råvaran för den syntetiska tarmen eller korvskinnet består<br />
av papper av Abacafiber som importeras från Filippinerna<br />
och Ecuador. I tillverkningsprocessen stryks pappersremsan<br />
med viskos. Därefter behandlas skinnet med syra och<br />
neutraliseras med lut.<br />
Abacan som används i korvskinnsproduktionen anses<br />
vara en av världens starkaste fibrer. Den utvinns ur bladfibrerna<br />
i bananpalmen Musa textilis. Ibland kallas fibern<br />
missvisande nog för Manillahampa utgående från att Manilla<br />
i Filippinerna är en av de största exporthamnarna av<br />
abacan. Växten tillhör ändå inte hampsläktet.<br />
Eftersom korvskinnet är ett förpackningsmaterial för livsmedel<br />
är det viktigt att materialet är hållbart. Kunderna för<br />
korvskinnen finns inom livsmedelsindustrin runtom i hela<br />
världen.<br />
Vad är viskos?<br />
Foto: ViskoTeepack<br />
Korvskinn av<br />
papper och viskos<br />
På Viskoteepack i Hangö produceras<br />
årligen mellan 150 och 160 miljoner<br />
meter korvskinn av papper och viskos.<br />
Viskos är fibern som kan användas till allt från aftonklänningar<br />
till korvskinn. Viskosfibern kan utvinnas ur bomull<br />
eller cellulosa och har ett mycket brett användningsområde.<br />
Genom att behandla fibern på olika sätt kan man åstadkomma<br />
allt från tygliknande produkter utan vävning, så<br />
kallade ”non-woven” material, till cellofan och korvskinn.<br />
För att tillverka vävda material av fibern spinner man först<br />
trådar av cellulosan som sedan sprutas genom ett munstycke.<br />
För att tillverka till exempel korvskinn behövs förutom<br />
viskosen också papper som råvara. m<br />
Text: Maria Lindén<br />
GTK<br />
Många hävdar att de finländska<br />
torvreserverna är på väg att ta slut.<br />
Men enligt geologiska forskningscentralen,<br />
som nu kartlägger torvförekomsterna,<br />
saknar påståendet<br />
grund. torvproduktionen kan öka<br />
utan att lagren sinar, säger geolog<br />
Samu Valpola.<br />
Under sommaren<br />
har personal från<br />
Geologiska forskningscentralen<br />
(GTK) vandrat omkring i skogarna<br />
i bland annat norra och<br />
södra Österbotten. Där har<br />
de noggrant undersökt varje<br />
torvområde på över tjugo<br />
hektar och mätt torvdjupet.<br />
– Sedan 1970-talet har vi<br />
hunnit kartlägga cirka 16 000<br />
kärr och årligen karterar vi<br />
cirka 35 000 hektar. Informationen<br />
som vi tar fram kommer<br />
att föras in i en databas<br />
som är öppen för allmänheten,<br />
säger Samu Valpola, geolog<br />
vid GTK i Karleby.<br />
Det är Arbets- och näringsministeriet<br />
som har gett GTK<br />
i uppgift att genomföra karteringen.<br />
Syftet är att utreda<br />
var torvfyndigheter finns och<br />
hur stora mängder det handlar<br />
om.<br />
– Orsaken till att ministeriet<br />
utreder situationen är att efterfrågan<br />
på torv kommer att<br />
öka i framtiden när Finland<br />
ska uppnå klimatmålen fram<br />
till 2020. Enligt beräkningar<br />
behövs nya områden på cirka<br />
58 000 hektar för torvproduktion<br />
och därför tar vi fram<br />
fakta, förklarar Valpola.<br />
Het politisk fråga<br />
Torvproduktion har varit en<br />
het miljöpolitisk fråga ända<br />
sedan den kom igång på allvar<br />
under 1970-talet och energikrisen<br />
som rådde då. Nu<br />
är diskussionen om torven,<br />
som ifrågasätts som förnybar<br />
energikälla för att det tar över<br />
tusen år för den att bildas, aktuell<br />
igen.<br />
– GTK är ingen torvproducent<br />
som tar ställning i debatten.<br />
Hur och om torven ska<br />
utnyttjas för produktion är en<br />
politisk fråga som vi inte har<br />
att göra med. Det enda vi gör<br />
är att ta fram fakta och information,<br />
understryker Valpola.<br />
Totalt finns det cirka 9,3<br />
miljoner hektar torvmarker<br />
i Finland. Fakta i dagsläget<br />
är att endast en procent av<br />
landets torvmarker är i torvproduktion,<br />
vilket i praktiken<br />
omfattar cirka 70 000 hektar.<br />
En stor del av dessa marker<br />
håller efter flera år i produktion<br />
på att torka ut och därför<br />
behövs nya områden.<br />
Däremot är över 1,2 miljoner<br />
hektar torvmark i naturtillstånd<br />
skyddad.<br />
– Skillnaden är dramatiskt<br />
stor och visar att torven i Fin-<br />
12 SkogSbruket 9/2011
kartlägger Finlands<br />
torvreserver<br />
land inte håller på att ta slut.<br />
Det är mycket stora mängder<br />
torv som är skyddad så den tar<br />
inte slut trots att produktionen<br />
skulle utökas, hävdar Valpola.<br />
Dikade torvmarker<br />
intressanta<br />
Det som GTK också utreder<br />
är var torvproduktionen kan<br />
utövas.<br />
– Det finns stora torvreserver<br />
på dikade torvmarker. Vi<br />
utreder också, i linje med den<br />
nationella strategin hur torvmarkerna<br />
kan utnyttjas, vilka<br />
områden som lämpar sig för<br />
produktion av torv.<br />
– Torvmängden är naturligtvis<br />
viktig, likaså olika miljöfrågor<br />
i området. Transportsträckorna<br />
ska vara så korta<br />
som möjligt samtidigt som<br />
kvaliteten på råvaran också<br />
ska vara hög. Det är några<br />
viktiga frågor som vi tar hänsyn<br />
till, förklarar Valpola.<br />
Torvproduktion, i praktiken<br />
torvbrytning, kan innebära<br />
mervärde för de markägare<br />
som har fyndigheter på sina<br />
marker. Enligt Valpola kan<br />
torven värderas och höja värdet<br />
på skogen.<br />
– Informationen som GTK<br />
tar fram bidrar till att markägare<br />
har klara argument för<br />
värdet på skogen. Värdet på<br />
torven kan beräknas på samma<br />
sätt som kubikmeter virke<br />
i skogen, menar han.<br />
Valpola understryker att<br />
GTK endast kartlägger torvområden<br />
på minst tjugo hektar.<br />
Geologiska forskningscentralen<br />
har bland annat inventerat<br />
torvområden i Vörå, mätt<br />
torvdjupet och faställt kvaliteten<br />
på torven.<br />
SkogSbruket 9/2011<br />
Foto: GTK<br />
– Men markägare som har<br />
mindre ytor med marker med<br />
potentiella torvreserver kan<br />
be GTK komma ut och mäta<br />
och göra värdering.<br />
Inga ”snabba pengar”<br />
Skogsägare som vet att de har<br />
torvlager i skogen kan, om<br />
de vill, förbereda området för<br />
produktion. Det fungerar oftast<br />
så att en torvproducent hyr<br />
eller köper området och bryter<br />
torven. Men Valpola påminner<br />
om att det inte handlar om<br />
snabba pengar för någon.<br />
– Tillståndsprocessen är<br />
mycket lång och tar flera år<br />
och berör flera olika myndigheter.<br />
När den processen är<br />
klar ska vattnet pumpas bort<br />
och området torkas, vilket<br />
också tar några år. Så det kan<br />
ta närmare tio år innan torvproduktionen<br />
kan inledas.<br />
Att markägare ser försäljning<br />
av torvmarker som en<br />
möjlighet är en förutsättning<br />
för att produktionen ska kunna<br />
öka effektivt.<br />
– Det är inte svårt att hitta<br />
lämpliga områden för torvproduktion.<br />
Problemet är att<br />
det ofta finns många markägare<br />
i området. Att få alla<br />
överens om att börja bryta<br />
torv är en utmaning. m<br />
Text: Christoffer Thomasfolk<br />
13
skogsskador<br />
Tallspinnarstekelns<br />
framfart stoppades<br />
I våras spreds närmare 210 miljarder nematoder eller rundmaskar ut på ett 80 hektar<br />
stort område i Ytterö vid björneborg. Det var tallspinnarstekeln som blev utsatt för<br />
biologisk bekämpning.<br />
Tallspinnarsteklarnas<br />
angrepp i området<br />
hade lett till att närmare<br />
200 hektar tallskog<br />
måste avverkas i förtid,<br />
och risken var överhängande<br />
att insekten under sommaren<br />
skulle sprida sig ytterligare<br />
tiotals hektar.<br />
Sydvästra Finlands skogscentral<br />
skötte besprutningen,<br />
som var den första i sitt slag<br />
i världen.<br />
– Vi följer nu noga med hur<br />
stekelpopulationen utvecklas.<br />
Bekämpningen lyckades mer<br />
än väl och skadegöraren har<br />
inte spridit sig till nya områden,<br />
säger forskare Antti<br />
Pouttu på Skogsforskningsinstitutet.<br />
Larverna äter barren<br />
Stekelns larver lever i marken<br />
i 2–3 år innan de förpuppar<br />
sig och kläcks. Efter det fly-<br />
På Ytterö spreds 210 miljarder<br />
nematoder ut med<br />
traktorspruta i ett försök att<br />
biologiskt bekämpa tallspinnarstekeln.<br />
ger de upp till tallarnas toppar<br />
och lägger ägg i barren.<br />
Larverna som kläcks ur äggen<br />
äter sedan upp barren.<br />
– Senare i höst tas prov som<br />
visar om besprutningen tog<br />
kål på de larver som ännu<br />
finns i marken. Då fattas beslutet<br />
om eventuella nya besprutningar,<br />
tillägger Pouttu.<br />
Tallspinnarstekeln hör till<br />
Finlands naturliga fauna och<br />
finns överallt där det växer<br />
tallar. Angreppet i Ytterö är<br />
den första massattacken i<br />
Finland. I Mellaneuropa och<br />
Baltikum gör insekten stor<br />
skada. Attackerna har i värsta<br />
fall pågått i tiotals år och förstört<br />
upp till hundratusentals<br />
hektar skog.<br />
Tallspinnarstekelns larver lever 2–3 år i marken innan de förpuppar<br />
sig och kläcks.<br />
– I Svenskfinland ligger<br />
främst Hangö med dess vidsträckta<br />
tallskogar och moiga<br />
jordmån i riskzonen. Tallspinnarstekelns<br />
förekomst är beroende<br />
av en varm sommar<br />
och jordmånens beskaffenhet,<br />
avslutar Pouttu. m<br />
Text: Marianne Palmgren<br />
Foto: Hannu Heikkilä<br />
Begränsad allemansrätt<br />
i Sverige?<br />
Miljöminister Andreas Carlgren säger att han<br />
kan tänka sig att införa inskränkningar i allemansrätten.<br />
Han menar att företag som nyttjar<br />
privat mark i kommersiellt syfte ska betala för sig.<br />
Allt eftersom naturturismföretagandet i Sverige ökar har<br />
allemansrätten blivit ett hett ämne, skriver tidningen<br />
Skogsland. Bör markägarna kompenseras för det slitage<br />
och de skador som eventuellt kan bli? Markägarna säger<br />
ja och får medhåll av miljöministern.<br />
Enligt Carlgren är det sunt företagande att den som bedriver<br />
kommersiell verksamhet också ska vara beredd att betala<br />
en avgift.<br />
Naturvårdsverket arbetar med en utredning kring allemansrätten.<br />
Markägarna och Lantbrukarnas Riksförbund<br />
LRF har länge velat göra ett tillägg till allemansrätten: organiserad<br />
kommersiell verksamhet på annans mark bör inte<br />
omfattas. Naturvårdsverkets utredning beräknas vara klar i<br />
höst. m<br />
14 SkogSbruket 9/2011
Foto: Åke Lindelöw, SLU<br />
skogsskador<br />
Döda granar betyder inte auto<br />
matiskt granbarkborreangrepp<br />
– granbarkborreangreppen ökade i somras, säger forskare Antti Pouttu. Nu gäller det<br />
för skogsägaren att kunna identifiera när det är granbarkborren som varit framme.<br />
Lokalt sett finns det<br />
stora skillnader på hur<br />
omfattande granbarkborreangreppen<br />
var i<br />
somras.<br />
– Läget för norra Sibbos<br />
del är inte alls som i fjol. Då<br />
märkte jag redan i augusti att<br />
något var på tok. På nyligen<br />
avverkat virke fanns bruna<br />
borrmjölshögar då andra generationens<br />
granbarkborrar<br />
gick till attack. För tillfället ser<br />
det mycket bättre ut i skogarna.<br />
Jag saknar inte fjolåret, säger<br />
revirinstruktör Rolf Wickström<br />
på Södra skogsreviret.<br />
Övervintrade inte<br />
– På granbarkborredrabbade<br />
områden söder om Salpausselkäåsen<br />
har granbarkborren<br />
fortsatt sin framfart. Skogscentralerna<br />
kommer under<br />
senhösten att skicka rapporter<br />
till oss så vi får en helhetsbild<br />
av situationen, säger äldre<br />
forskare Antti Pouttu från<br />
Skogsforskningsinstitutet.<br />
– I fjol kom vintern snabbt.<br />
Det verkar som om en stor del<br />
av den andra generationens<br />
granbarkborrar inte hann bli<br />
SkogSbruket 9/2011<br />
fullvuxna innan kylan kom.<br />
Endast fullvuxna individer<br />
övervintrar, som larv eller<br />
puppa klarar de inte vintern.<br />
Det är nu av största betydelse<br />
hur vädret blir i oktober.<br />
Om det blir en varm och lång<br />
höst hinner den andra generationen<br />
barkborrar bli fullvuxna<br />
innan kölden sveper över<br />
Finland.<br />
Allt är inte granbarkborrens<br />
fel<br />
Alla döda eller döende granar<br />
i skogen har inte angripits av<br />
granbarkborren. Den större<br />
dubbelögade bastborren orsakar<br />
liknande skador på granen.<br />
– Typiskt för granbarkborreangrepp<br />
är att barken lossnar<br />
i stora flagor och flagorna<br />
är större än handflatan. Vid<br />
angrepp av bastborren hålls<br />
barken kvar på stammen,<br />
barkflagorna som lossnar är<br />
inte större än nageln, förklarar<br />
Pouttu.<br />
Den sextandade barkborren<br />
kan också blandas ihop<br />
med granbarkborren.<br />
– Den sextandade granbark-<br />
Bruna borrmjölshögar, som påminner om kanel, är ett tecken på<br />
att garnbarkborrar har gått till attack.<br />
borrens gångsystem liknar en<br />
stjärna i jämförelse med granbarkborrens<br />
gångsystem. För<br />
skogsägaren lönar det sig att<br />
kunna identifiera granbarkborrens<br />
gångsystem med parningskammare,<br />
modergångar<br />
och larvgångar. Det är det<br />
allra säkraste kännetecknet,<br />
tillägger Pouttu.<br />
Vid angrepp – fatta<br />
snabba beslut<br />
Det lönar sig att kolla granskogarna<br />
ännu i höst.<br />
– Om skogsägaren märker i<br />
oktober att granbeståndet angripits<br />
lönar det sig att till exempel<br />
planera avverkningen<br />
till vårvintern.<br />
– Arbeta också upp färska<br />
vindfällen och använd fångstvirke.<br />
Det är en bekämpningsmetod<br />
som betyder att<br />
man låter en del stammar bli<br />
angripna av granbarkborren<br />
och sedan forslar man bort<br />
stammarna innan borrarna<br />
lämnar fångstvirket i juli.<br />
Bekämpar man granbarkborren<br />
på fel sätt gör man<br />
mer skada än nytta i sin skog.<br />
Det är viktigt att inte ringakta<br />
Foto: Marianne Palmgren<br />
– Den här granen är full av<br />
granbarkborrar, på stammen<br />
syns hålen med borrmjöl där<br />
de borrat in sig, säger forskare<br />
Antti Pouttu.<br />
granbarkborrens naturliga<br />
fiender som hackspettar, myrbaggen<br />
och rovlevande vedflugelarver.<br />
– Spara helt barkfallna granar.<br />
De är fulla av rovdjur<br />
som för sin del minskar på ➜<br />
Granbarkborrens gångsystem med en bredare modergång och<br />
smala larvgångar som går ut från den.<br />
15<br />
Foto: Jaana Kankaanpää
Foto: Margita Törnroth<br />
➜<br />
skogsskador<br />
Massinvasionen av tall<br />
steklar är nu över<br />
tallstekelangreppen sker i cykler. Sannolikt kommer vi om 15–40 år att få uppleva<br />
nästa svåra massförekomst, säger gunnar Salingre, föredragande på kustens skogscentral.<br />
De angripna tallarna har repat sig bra, men det blir tillväxtförluster.<br />
Inom Kustens område<br />
skedde de allvarligaste<br />
angreppen i Österbotten<br />
där 250 000–300 000<br />
hektar tallskog angreps. I<br />
Karleby, Kronoby, Nedervetil<br />
och Terjärv fortsatte massförekomsten<br />
i två år och på vissa<br />
ställen var tallarna så gott som<br />
kalätna.<br />
Sydkusten klarade sig nästan<br />
helt utan tallstekelangrepp<br />
– Träden överlever angrepp<br />
av röda tallstekeln och repar<br />
sig fort, säger Gunnar Salingre<br />
på Kustens skogscentral.<br />
granbarkborrepopulationen,<br />
säger Pouttu.<br />
granbarkborrar i<br />
Österbotten<br />
Det har rapporterats om granbarkborreangrepp<br />
i Norrland<br />
i Sverige. Är Österbotten i<br />
riskzonen?<br />
– I teorin är det möjligt att<br />
med undantag för Åboland.<br />
Kimitoön drabbades svårt<br />
sommaren 2008.<br />
Drabbade skogar ser dramatiska<br />
ut, men tallarna dör<br />
sällan eftersom tallstekelns<br />
larver undviker att äta upp<br />
årsskotten. Vid hårda angrepp<br />
dör ungefär fyra procent av<br />
tallarna i beståndet. De tallar<br />
som dukar under är vanligen<br />
de svagaste exemplaren.<br />
Barrförlusten betyder ungefär<br />
40 procents tillväxtförlust under<br />
en tioårsperiod och dessutom<br />
blir träden en måltavla<br />
för andra skadegörare.<br />
granbarkborrarna kommer<br />
över från Sverige till Finland.<br />
I praktiken är det onödigt att<br />
bekymra sig ifall svenskarnas<br />
granbarkborrar kommer<br />
till Österbotten då där redan<br />
finns en granbarkborrepopulation<br />
på plats.<br />
– I Österbotten handlar det<br />
i främsta hand om att väderleksförhållandena<br />
blir gynn-<br />
Larverna äter till dominerande del på fjolårsbarren.<br />
biologisk bekämpning<br />
– Massinvasionen drabbade<br />
tallar i alla åldrar. Kulmen<br />
nåddes sommaren 2009 varefter<br />
tallstekelstammen kollapsade<br />
på grund av naturliga<br />
fiender, alltså av parasiter och<br />
sjukdomar, säger Salingre.<br />
Effektivast bekämpas tallstekeln<br />
genom att sprida ett<br />
polyedervirus, ett virus som<br />
dödar stekelns larver och är<br />
ofarligt för såväl människan<br />
som naturen. En enda flygbesprutning<br />
utfördes och det<br />
var 2007 i Nystadstrakten på<br />
initiativ av Sydvästra Finlands<br />
skogscentral.<br />
samma så att borrarna också<br />
där kan börja massföröka sig,<br />
säger Pouttu.<br />
Lugn sommar<br />
Om man bortser från granbarkborrarna<br />
har sommaren<br />
varit relativt stillsam på skadefronten.<br />
– En del angrepp på löv-<br />
Mitt under tallstekelinvasionen<br />
kom en ändring i insektlagen<br />
för att underlätta byråkratin<br />
med flygbesprutning.<br />
– Flygbesprutning är hos<br />
oss förbjuden enligt lag och<br />
därför ändrades lagen så att<br />
skogsägare på egen bekostnad<br />
kan utföra besprutningar.<br />
Men det är ingen idé att bespruta<br />
den röda tallstekeln,<br />
eftersom vi nu har svart på<br />
vitt att träden överlever angreppen<br />
och repar sig fort,<br />
avslutar Salingre. m<br />
Text: Marianne Palmgren<br />
träd har skett i sommar. Det<br />
är främst frostfjärilen och<br />
björkfrostmätaren som varit<br />
i farten, men skadorna har<br />
inte varit omfattande, avslutar<br />
Pouttu. m<br />
Text: Marianne Palmgren<br />
16 SkogSbruket 9/2011<br />
Foto: Gunnar Salingre
Med sikte på skogs<br />
brukets naturvårdskort<br />
Att känna igen växter är svårt, det är gruppen jag träffar överens om. De deltar i en<br />
förberedande kurs inför färdighetsprovet för skogsbrukets naturvårdskort. Målet är<br />
att avlägga en examen som visar att de bland annat känner igen viktiga livsmiljöer<br />
i skogen samt principerna för vattenvård.<br />
Det är drygt 30<br />
personer med på<br />
kursen som förbereder<br />
deltagarna<br />
inför färdighetsprovet. I dag<br />
står växtartkännedom på programmet<br />
och biolog Anita<br />
Storm håller i trådarna. Yrkesakademin<br />
i Vasa arrangerar<br />
kursen medan Kustens skogscentral<br />
ordnar färdighetsprovet.<br />
Efter avklarat prov får<br />
deltagarna ett kort som bevis<br />
på att de känner till skogsnaturvårdens<br />
grunder. Gruppen<br />
utgörs främst av skogsmaskinförarstuderanden,skogsmaskinentreprenörer<br />
och deras<br />
anställda men även en del<br />
skogsfackmän har passat på<br />
att delta. Intresserade skogsägare<br />
är också välkomna.<br />
Pernilla Kvist, utbildare på<br />
Yrkesakademin, berättar att<br />
man siktar på att framöver<br />
hålla en utbildning med efterföljande<br />
examenstillfälle<br />
per år.<br />
– Än så länge kräver inte<br />
skogscertifieringen att maskinförarna<br />
skall ha ett naturvårdskort<br />
i bakfickan, men<br />
det kan i framtiden bli ett allmänt<br />
krav för anställning, säger<br />
Pernilla Kvist.<br />
”Det är viktigt<br />
att känna igen<br />
livs miljöer”<br />
Stefan Westerlund jobbar<br />
enligt läroavtal för Sebastian<br />
Smått i Pörtom, Närpes. Efter<br />
att ha jobbat inom verkstadsindustrin<br />
och därefter med<br />
SkogSbruket 9/2011<br />
röjning är det nu maskinföraryrket<br />
som kallar.<br />
– Jag tror nog att jag kommer<br />
att ha nytta av det jag<br />
lär mig och med tanke på<br />
arbete är det bra om jag får<br />
naturvårdskortet, säger Stefan<br />
Westerlund.<br />
Kim Stagnäs berättar att<br />
han faktiskt redan gått den<br />
förberedande utbildningen<br />
en gång. Han avlade aldrig<br />
färdighetsprovet eftersom<br />
arbetsgivaren inte krävde<br />
det. Nu kräver Stora Enso att<br />
entreprenörer ska ha naturvårdskortet,<br />
så Kim har satt<br />
sig på skolbänken igen med<br />
sikte på att avlägga examen.<br />
– Växtartkännedomen känns<br />
aningen onödig, men jag tycker<br />
det är viktigt att känna igen<br />
livsmiljöer och principerna för<br />
god vattenvård. De kunska-<br />
Biolog Anita Storm förklarar och deltagarna funderar.<br />
perna får jag använda nästan<br />
dagligen i mitt arbete, säger<br />
Kim.<br />
Kim är skogsmaskinentreprenör<br />
och har alla Maxforest<br />
förare med på kursen.<br />
– Visst blir det dyrt då maskinerna<br />
står stilla flera dagar<br />
men vi har nog nytta av naturvårdskortet,<br />
säger han. m<br />
Text och foto: Nina Jungell<br />
17
Skogsvårdsföreningen<br />
förbättrar vägar<br />
Det är inte längre enbart skogscentralen som utför vägförbättringar och rensar diken<br />
i Österbotten. Skogsvårdsföreningen är sedan fusionen också ett alternativ. Vi har<br />
flera projekt på gång, men kan ta emot fler, säger skogsvårdsinstruktör John berg.<br />
En skogsväg<br />
bör hålla för<br />
trafik drygt<br />
elva månader<br />
om året.<br />
När SkogsvårdsföreningenÖsterbotten<br />
bildades vid<br />
årsskiftet 2008–<br />
2009 var ett syfte med fusionen<br />
att stärka och bredda serviceutbudet.<br />
Och så blev det<br />
också. I dagens läge har den<br />
nya föreningen flera skogsvägbyggen<br />
på gång.<br />
konkurrens ger<br />
bättre service<br />
– Att vi numera konkurrerar<br />
med Kustens skogscentral<br />
ser jag bara som positivt för<br />
markägarna. När det uppstår<br />
konkurrens ökar kvaliteten<br />
på servicen, säger John Berg,<br />
skogsvårdsinstruktör med ansvar<br />
för skogsförbättring vid<br />
Skogsvårdsföreningen Österbottens<br />
södra distrikt.<br />
Enligt honom finns det<br />
många fördelar för skogsägare<br />
som väljer att anlita Österbottens<br />
skogsvårdsförening.<br />
– För det första är det deras<br />
egen organisation som<br />
utför arbetet och för det andra<br />
har föreningen ifråga en<br />
nära kontakt till markägarna<br />
genom de lokala områdesansvariga<br />
fackmännen, förklarar<br />
Berg.<br />
kostnaderna är lika<br />
Kostnaden för ett vägbygge,<br />
en ny skogsväg eller grundförbättring<br />
av en gammal, är<br />
ganska lika oavsett vem som<br />
anlitas för ett projekt. Fordringarna<br />
för de statliga stöden<br />
bör uppfyllas av alla aktörer.<br />
18 SkogSbruket 9/2011
– Väntetiden för ett projekt<br />
är också kortare för föreningen<br />
eftersom vi inte har många<br />
äldre projekt som ligger och<br />
väntar, säger Berg.<br />
Stora vägprojekt<br />
tar tid<br />
Stora projekt, med många<br />
markägare inblandade, tar<br />
lång tid att planera och förverkliga.<br />
Först ska väglagets<br />
styrelse besluta om till exempel<br />
grundförbättring av en<br />
väg. Därefter kontaktas aktören,<br />
skogsvårdsföreningen eller<br />
skogscentralen, som kommer<br />
ut och informerar om<br />
stödmöjligheter och praktiska<br />
frågor, oftast på ett allmänt<br />
vägmöte.<br />
Därefter beslutar väglaget<br />
vem som får arbetet.<br />
– För att projektet sedan<br />
ska komma igång krävs fullmakter<br />
av åtminstone sjuttio<br />
procent av markägarna som<br />
ingår i väglaget. Därefter kan<br />
planeringen starta, förklarar<br />
Berg. Arbetet med att samla<br />
in fullmakter tar mest tid.<br />
Ett bevis för att processen<br />
är rätt långsam är de fem<br />
vägprojekt som Berg har på<br />
bordet, tre grundförbättringar<br />
och två nybyggen. Grävarbetet<br />
på den första vägen inleds<br />
i höst.<br />
Berg beskriver efterfrågan<br />
på skogsvårdsföreningens<br />
tjänster som relativt bra.<br />
– Men vi har kapacitet att ta<br />
emot fler projekt med tanke<br />
på att processerna är långsamma.<br />
Vi talar om 3–4 år<br />
innan de har slutförts så därför<br />
kan vi ta emot fler.<br />
under hundra euro<br />
per hektar<br />
Grundförbättring av en skogsväg<br />
är en långsiktig investering<br />
för markägarna, men<br />
stödmöjligheter finns. För en<br />
grundförbättring betalar staten<br />
femtio procent i stöd och<br />
för byggandet av en ny väg<br />
trettio procent i Österbotten.<br />
Räknar man priset per hektar<br />
inklusive det statliga stödet<br />
SkogSbruket 9/2011<br />
Vid grundförbättring<br />
av skogsvägar byts<br />
betongtrummor ut<br />
mot plasttrummor.<br />
handlar det om 60–100 euro<br />
netto, enligt Berg.<br />
– Är det fråga om att bygga<br />
en ny skogsväg kan markägarna<br />
räkna med det dubbla,<br />
det vill säga cirka 200 euro<br />
per hektar.<br />
En stor del av det finländska<br />
skogsvägnätet har varit i<br />
bruk i över trettio år. Vägarna<br />
byggdes inte heller för dagens<br />
stora virkestransportbilar och<br />
det gör att det till slut är nödvändigt<br />
med en grundförbättring<br />
för att vägen skall hålla<br />
för dagens transporter.<br />
– När man får bekymmer<br />
att ta sig fram med personbilen<br />
börjar det vara dags för<br />
en grundförbättring. Ju mera<br />
vägkroppen körs sönder desto<br />
dyrare blir det att grundförbättra<br />
vägen.<br />
körbara elva<br />
månader om året<br />
En grundförbättring består<br />
av en hel del olika moment.<br />
Vägkanten rensas på sly,<br />
gamla trummor byts ut, diken<br />
rensas, vägkroppen formas<br />
att vara högst på mitten och<br />
därefter läggs nya gruslager.<br />
Målet är att den förbättrade<br />
skogsvägen ska kunna hållas<br />
öppen under så lång tid av<br />
året som möjligt.<br />
– En grundförbättrad väg<br />
ska hålla för trafik drygt elva<br />
månader om året. Men vid<br />
menförestider, i huvudsak under<br />
våren, rekommenderar vi<br />
att vägen ska hållas stängd.<br />
När markägarna fått det statliga<br />
stödet är det också de<br />
som ska se till att vägen hålls<br />
i farbart skick så länge som<br />
möjligt.<br />
Flis kan försämra<br />
vägarna<br />
Ifråga om att hålla vägen i<br />
skick har energivedshanteringen<br />
börjat skapa huvudbry<br />
för väglagen. Orsaken är att<br />
det ofta blir avfall på vägen<br />
när virket flisas eller när stubbar<br />
och grot körs bort.<br />
– När skräpet lämnas kvar<br />
blir vägytan blöt och slipprig<br />
om det inte läggs grus ovanpå.<br />
Det här har blivit ett litet problem<br />
och det bör understrykas<br />
att den som utför arbetet,<br />
det vill säga entreprenörerna,<br />
ska städa efter sig. m<br />
Text: Christoffer Thomasfolk<br />
Foto: Gerd Mattsson-Turku<br />
19
Skogsägarna positiva till<br />
skogscentralens kampanj<br />
I våras skickade kustens skogscentral åt hundratals skogsägare förslag till åtgärder<br />
som borde utföras i deras skogar. en av de som fick brevet med en skogsvårdskarta<br />
var Johan Hägglund.<br />
– Jag tycker att det är att bra att man som<br />
skogsägare får en puff så att man vet vad som<br />
bör göras i skogen.<br />
Så kommenterar Johan Hägglund, skogsägare<br />
från Pedersöre, Kustens skogscentrals<br />
brevkampanj som genomfördes i våras. Då<br />
skickades sammanlagt 700 skogsvårds- och<br />
avverkningskartor ut. Hägglund var en av de<br />
hundratals skogsägare som fick ett brev på<br />
posten.<br />
– Jag var faktiskt inte medveten om att jag<br />
hade åtgärder som behövdes vidtas i min<br />
skog. Jag ställer mig mycket positiv till att<br />
skogscentralen tar kontakt och man ska också<br />
komma ihåg att det inte är något tvång,<br />
utan åtgärdsförslagen är frivilliga, säger han.<br />
Hägglund är inte ensam om omedvetenheten.<br />
Den största orsaken till att viktiga skogsvårdsåtgärder<br />
lämnas ogjorda i de finländska<br />
skogarna är att många skogsägare inte vet<br />
vad som bör göras i deras skogar.<br />
– Det är faktiskt ganska vanligt att skogsägarna<br />
inte vet att det finns skiften som behöver<br />
åtgärdas. Anledningarna till det är bland<br />
annat att skogsägarna inte har samma kontakt<br />
till skogen som tidigare, förklarar Martin<br />
Sjölind, skogsvårdsrådgivare vid Kustens<br />
skogscentral.<br />
tydliga kartor<br />
Utgående från skogsbruksplaneringens områdesdata<br />
plockar skogscentralen ut de figurer<br />
som har åtgärdsförslag inom de närmaste<br />
fem åren. Kartorna över var figurerna finns<br />
skickas sedan ut till skogsägaren.<br />
– Med kartan följer ett brev där vi förklarar<br />
kartans innehåll och vad de olika benämningarna<br />
betyder. Olika skogsskötselarbeten<br />
och gallringar finns med på kartorna, säger<br />
Sjölind.<br />
Hägglund visar brevet som han fick från<br />
Kustens skogscentral. På kartan finns tydligt<br />
inritat figurerna och i hans fall finns handlar<br />
det om en liten gallring och en röjning.<br />
– Det var inte alls svårt att förstå informationen<br />
utan åtgärderna är tydliga, säger han.<br />
I brevet uppmanas de skogsägare som är<br />
Johan Hägglund var en av många<br />
skogsägare på Kustens skogscentrals<br />
område som fick åtgärdsförslag på<br />
posten i våras. Nu ska han gallra ett<br />
skifte och utföra röjning med egen<br />
kraft.<br />
20 SkogSbruket 9/2011
edo att utföra de förslagna<br />
åtgärderna att ta kontakt med<br />
skogscentralen. Hägglund berättar<br />
att det inte tog lång tid<br />
innan skogscentralens fackman<br />
tog kontakt efter att han<br />
hade skickat in svarsblanketten.<br />
– Med mitt tillstånd kunde<br />
skogscentralen meddela åt<br />
olika aktörer att jag har en<br />
gallring. Skogsbolagen kommer<br />
att ta kontakt med mig<br />
och jag får själv välja bland<br />
offerterna och bestämma vem<br />
som ska få köpa virket.<br />
– I och med att jag har bara<br />
en liten gallring på 1,4 hektar<br />
är skiftet inte så värst intressant,<br />
men jag räknar med att<br />
få några bud, säger Hägglund.<br />
Röjningen däremot tänker<br />
han göra på egen hand.<br />
– Jag fick tips av en skogsfackman<br />
hur jag ska göra<br />
så det ska inte vara så svårt.<br />
Men jag kunde också ha haft<br />
en aktör i branschen att utföra<br />
röjningsarbetet.<br />
gratis förmedlingstjänst<br />
Sjölind berättar att de arbeten<br />
som skogsägarna vill ha<br />
utomstående hjälp med förs<br />
vidare till skogscentralens<br />
arbetsförmedlingstjänst ”Min<br />
Skog Ägor och jobb”. Enligt<br />
honom har bara seriösa aktörer<br />
tillgång till tjänsten med<br />
kartor på vilka arbetsobjekt<br />
som finns till buds.<br />
– Aktörerna, däribland<br />
skogsvårdsföreningar, virkesköpare<br />
och en mängd mindre<br />
skogsserviceföretag kan då<br />
ta direkt kontakt med skogsägaren<br />
och ge en offert. De<br />
har tillgång endast till den<br />
information om skogen som<br />
skogsägaren ger oss tillstånd<br />
att ge vidare.<br />
– Förmedlingstjänsten är<br />
helt gratis för skogsägaren<br />
och på det här sättet skapar<br />
skogscentralen kontakter som<br />
skogsägaren inte alltid själv<br />
visste var möjliga och skogen<br />
sätts i skick, säger Sjölind. m<br />
Text och foto:<br />
Christoffer Thomasfolk<br />
SkogSbruket 9/2011<br />
Stefan Borgman som är utvecklingschef på Södra skogsreviret deltog i allmänna klassen. Han<br />
placerade sig på 18:e plats.<br />
Skogsfackmän<br />
tävlade<br />
Över 100 skogsfackmän som jobbar på skogscentraler, i<br />
skogsvårdsföreningar och skogsreviret deltog i slutet av augusti<br />
i mästerskap i skogsfärdighet för tapio som i år avgjordes<br />
i Sjundeå. Svenskfinland var bra representerat med fem deltagare<br />
från Åland och elva från fastlandet.<br />
Svante Nilsson som<br />
jobbar som skogsförbättringsförman<br />
på<br />
Kustens skogscentral<br />
var tävlingsledare.<br />
– Banan med uppgifterna<br />
fick bra respons av deltagarna,<br />
säger Svante Nilsson. Den<br />
var 2,1 kilometer lång. Av de<br />
tävlande deltog knappt hälften<br />
i den allmänna klassen<br />
som innebär att de förutom<br />
uppgiftsbanan även orienterade.<br />
Orienteringsbanan var<br />
4,8 kilometer för herrar och<br />
3,8 kilometer för damer.<br />
– I de här tävlingarna deltar<br />
också många pensionärer och<br />
privata skogsbruksföretagare.<br />
Sex damer ställde upp.<br />
Längs uppgiftsbanan fanns<br />
13 uppgifter. Enligt Nilsson<br />
var de två uppgifterna med<br />
artkännedom svårast.<br />
– Druvfläder och brakved<br />
var de två växter som deltagarna<br />
skulle namnge och<br />
många fick noll poäng på de<br />
här två uppgifterna. Stämplingsytan<br />
var också svår. Deltagarna<br />
hade värderat kubikmetrarna<br />
i underkant.<br />
Det blev inga medaljer för<br />
deltagare från Svenskfinland.<br />
Den bästa placeringen nådde<br />
Roger Nygård, som blev femma<br />
i uppgiftsklassen. I samma<br />
klass kom Göran Furu på tionde<br />
plats och Kaj Borgmästars<br />
på tolfte plats.<br />
I allmänna klassen som<br />
också innefattar orientering<br />
blev Lars-Erik Östman trettonde,<br />
Ove Simosas fjortonde<br />
och Johan Byggningsbacka<br />
sextonde. m<br />
Text: Gerd Mattsson-Turku<br />
21<br />
Foto: Martin Sjölind
Så tillverkas ett bio logiskt<br />
bekämpningsmedel<br />
rotstop är ett av de två preparat som finns för bekämpning av rotröta, som orsakas<br />
av svampen rotticka. Det är ett biologiskt preparat som innehåller sporer av pergamentsvamp,<br />
som är rottickans naturliga fiende. rotstop är en finländsk produkt,<br />
framtagen av Verdera oy. Här får du följa med framställningen av preparatet steg<br />
för steg.<br />
Pergamentsvampen växer<br />
mera aggressivt än rottickan<br />
på en stubbyta. När man får<br />
pergamentsvampen först på<br />
stubbytan har rottickan inte längre någon<br />
chans att etablera sig. Pergamentsvampen<br />
får bara dött trä att förmultna<br />
och utgör ingen fara för levande träd.<br />
Preparatet med sporer av pergamentsvamp<br />
sprids ut på stubbarna<br />
då avverkningsmaskinens svärd kapar<br />
stammarna.<br />
OBS! Stubbehandling gör inte granar<br />
som är angripna av rotröta friska,<br />
men den hindrar rottickan att sprida<br />
sig till friska skogar. Rottickan lever<br />
kvar i marken i rötter från gamla stubbar<br />
upp till 50 år efter avverkningen.<br />
Sporer finns i luften under sommarhalvåret,<br />
från morsdag till farsdag. m<br />
1. Sporer av pergamentsvamp lagras hos Verdera i -80 grader i<br />
små ampuller och väcks till liv. Det är fråga om svampstammar<br />
av den pergamentsvamp som naturligt växer i våra skogar. Sporerna<br />
är verkligt små, omkring 0,015 millimeter.<br />
Pergamentsvampen lever naturligt i våra skogar.<br />
Den är en rötsvamp, som bara angriper död ved.<br />
Här har den etablerat sig på en massavedsklamp<br />
i en virkestrave.<br />
2. Svampens sporer överförs till en flaska som innehåller en näringslösning<br />
av maltextrakt och odlas där en tid. Svampen växer<br />
som mycelbollar i lösningen.<br />
22 SkogSbruket 9/2011
3. Från näringslösningen överförs pergamentsvampen till ett fast<br />
växtunderlag som består av silikatpartiklar och näringslösning,<br />
där svampen odlas vidare. Redan efter några dagar syns pergamentsvampen<br />
som ett ljust ludd på ytan av växtunderlaget.<br />
I laboratoriet känns en svag svampdoft som kommer från ventilationsslangen<br />
i odlingsskåpet. Det skvallrar om att pergamentsvampen<br />
har börjat växa bra.<br />
Det biologiska bekämpningsmedlet är klart omkring tre veckor<br />
efter att odlingen startade.<br />
4. Rotstop finns som flytande preparat från 2007. Tidigare fanns<br />
det bara i pulverform och det upplevde skogsmaskinförarna<br />
som besvärligt. Det är lättare att blanda ut ett flytande preparat<br />
i vatten.<br />
Flaskorna innehåller 0,5 deciliter Rotstop och i den vätskemängden<br />
finns det 100–500 miljoner svampsporer. Före användningen<br />
späds preparatet ut med vatten. En flaska utblandas<br />
i 50 liter vatten. Den mängden räcker till stubbehandling i<br />
1–2 hektar gallringsskog och 0,5–1 hektar slutavverkningsskog.<br />
5. Efter att Rotstop blandats med vatten tillsätts en färgtablett,<br />
som gör brukslösningen blå. Det görs för att den som utför stubbehandlingen<br />
ska kunna kontrollera att aggregatet som sprider<br />
ut preparatet fungerar. Minst 90 procent av stubbytan ska vara<br />
blåfärgad.<br />
Färgen försvinner inom några dagar, men om det är mycket<br />
torrt och varmt väder kan preparatet sugas in i splintveden ganska<br />
snabbt efter behandlingen och syns då bara i kärnveden.<br />
SkogSbruket 9/2011<br />
Text: Gerd Mattsson-Turku<br />
Foto: Verdera Oy<br />
Italien har förbjudit<br />
plastkassar i butikerna<br />
Från och med i år har det varit förbjudet att använda<br />
plastkassar i butikerna i Italien. eu utreder<br />
som bäst möjligheten att begränsa användningen<br />
av plastkassar i övriga eu-länder.<br />
Italien har en lag som förpliktar<br />
butikskedjor att i<br />
stället för plastkassar erbjuda<br />
kunderna kassar som<br />
är biologiskt nerbrytbara<br />
och tillverkade av tyg eller<br />
papper.<br />
Efterfrågan på papperskassar<br />
har ökat betydligt efter<br />
förbudet. Elektronikaffärer,<br />
klädbutiker och apotek gynnar<br />
papperskassar av vitt<br />
papper, då de är ett bra underlag<br />
för reklamtryck. Livsmedelskedjor<br />
använder bruna eller vita papperskassar.<br />
EU-kommissionen utreder som bäst effekterna av ett totalförbud<br />
mot plastkassar inom hela EU-området. Tre alternativ<br />
diskuteras. Plast används nästan i samma utsträckning som<br />
nu eller också begränsas användningen genom beskattning<br />
och andra avgifter. Det mest radikala alternativet är att helt<br />
och hållet förbjuda användningen av engångskassar av plast<br />
inom EU-området. m<br />
info<br />
från<br />
Föreningen<br />
för<br />
Skogskultur<br />
Föreningen för Skogskultur vill<br />
befrämja skogsbruk och skogskultur<br />
i svenskbygderna i Finland.<br />
Föreningen ger bland annat<br />
ut tidningen <strong>Skogsbruket</strong>, som du<br />
nu håller i din hand, samt delar<br />
ut reseunderstöd till skolor och<br />
övriga stipendier.<br />
Genom att bli medlem kan du<br />
stöda vår verksamhet. Medlemsavgiften<br />
är endast 9 euro per år.<br />
Kontakta då föreningens sekreterare.<br />
m<br />
Föreningen för<br />
Skogskultur r.f.,<br />
sekreterare Nina Jungell,<br />
c/o Kustens skogscentral,<br />
Kvarngatan 15, 65100 VASA,<br />
nina.jungell@skogscentralen.fi,<br />
tfn 040-5321165<br />
23
Kyrkan som skogsägare<br />
Nio av tio församlingar äger skog. Skogsinnehavet varierar från några hektar till<br />
närmare 5 000 hektar. Skogarna sköts enligt en skogsbruksplan.<br />
Med 170 000<br />
hektar skog är<br />
den lutherska<br />
kyrkan en stor<br />
skogsägare. Skogsinkomsterna<br />
spelar dock en mycket<br />
blygsam roll i de enskilda församlingarnas<br />
ekonomi. I snitt<br />
utgör nettoinkomsterna från<br />
skogen under en procent av<br />
inkomsterna.<br />
Skogen är bank för<br />
många församlingar<br />
En församling äger i medeltal<br />
400 hektar skog. Mest skog<br />
äger församlingarna i östra<br />
och norra Finland. Minst skog<br />
äger församlingarna i sydvästra<br />
Finland.<br />
Skogen utgör en bank för<br />
många församlingar som<br />
de tar pengar från för olika<br />
byggprojekt. Numera kan församlingarna<br />
också använda<br />
skogsinkomster för den löpande<br />
verksamheten.<br />
Församlingarna har mycket<br />
stränga regler för sitt skogsbruk.<br />
De ska ha en skogsbruksplan<br />
som uppdateras<br />
vart tionde år. De äldsta<br />
skogsbruksplanerna härstammar<br />
från 1850-talet.<br />
Många församlingar har<br />
fredat skog och även frivilligt<br />
lämnat skog orörd, främst<br />
gammelskogar.<br />
Skötseln konkurrensutsätts<br />
I Svenskfinland är de kyrkliga<br />
samfälligheterna* ) stora<br />
skogsägare.<br />
• Kronoby kyrkliga samfällighet,<br />
1 248 hektar<br />
• Närpes kyrkliga samfällighet,<br />
1 130 hektar<br />
• Nykarleby kyrkliga samfällighet,<br />
1 095 hektar<br />
Kronoby kyrkliga samfällighet<br />
har bildats av Kronoby, Nedervetil<br />
och Terjärv församlingar.<br />
Enligt ekonomichef<br />
Kari Harju på samfälligheten<br />
utgör inkomsterna från skogen<br />
5 procent av församlingarnas<br />
inkomster.<br />
– I fjol var skogsinkomsterna<br />
131 000 euro och utgifterna<br />
5 600 euro, säger Harju.<br />
Inkomsterna var större än<br />
vanligt och utgifterna mindre<br />
än vanligt. Skogsinkomsterna<br />
fördelas på samma sätt som<br />
skatteinkomsterna, dvs. ett<br />
likställt grundbelopp till de<br />
tre församlingarna och resten<br />
enligt medlemsantal.<br />
– Skogarna förvaltas av samfälligheten<br />
och skogsbruksplanen<br />
är ett mycket viktigt arbetsredskap.<br />
Ekonomichefen<br />
ansvarar för skötseln i samarbete<br />
med Österbottens skogsvårdsförening.<br />
Nuvarande avtal<br />
med skogsvårdsföreningen<br />
går ut 2017. En liten samfällig-<br />
het har ingen möjlighet att anställa<br />
en egen fastighetschef.<br />
– Enligt upphandlingslagen<br />
ska vi konkurrensutsätta alla<br />
upphandlingar över 30 000<br />
euro och skogsbruksplanen<br />
utgör inget undantag. m<br />
Text: Gerd Mattsson-Turku<br />
* ) Enligt kyrkolagen ska församlingar<br />
som är belägna inom samma kommun<br />
bilda en kyrklig samfällighet. En<br />
kyrklig samfällighet kan även bildas<br />
av församlingar som är belägna inom<br />
två eller flera kommuner. Samfälligheten<br />
har hand om alla fastigheter och<br />
stödfunktioner, som t.ex. begravningsväsende,<br />
centralregister, köksfunktioner<br />
och städfunktoner. Primärförsamlingarna<br />
ansvarar för den andliga<br />
verksamheten.<br />
Så blev kyrkan skogsägare<br />
Kyrkan och församlingarna är ingen ny skogsägare. På<br />
1200-talet började personer som omvänt sig till kristendom<br />
donera gamla offerplatser och heliga lundar till kyrkan.<br />
På 1300-talet blev det tvång på att det till varje kyrka som<br />
byggdes skulle höra ett jordbruk med tillhörande byggnader<br />
som prästen fick disponera över.<br />
Till prästgården skulle också höra åker, betesmark, äng,<br />
skog och fiskevatten.<br />
Som kuriositet kan nämnas att klockaren hade rätt att ha<br />
djur på bete på gravgården och därför påbjöd kyrkolagen att<br />
gravgården måste vara ingärdad. m<br />
24 SkogSbruket 9/2011
SKOGSMARK PÅ ÅLAND<br />
Många vill köpa men färre säljer<br />
efterfrågan på skogmark är större än utbudet på Åland och när något bjuds ut går<br />
det i regel lätt att sälja – ofta till ett pris som överstiger skogens avkastningsvärde.<br />
Två fastighetsmäklare<br />
på Åland, Sven-Olof<br />
Karlsson vid Fastighetsbyrå<br />
Karlsson och<br />
Markus Fellman vid Fastighetskonsult,<br />
säger samma sak<br />
om marknaden för skogsmark<br />
på Åland. Många vill köpa<br />
men färre vill sälja och köparna<br />
har olika motiv. En del<br />
är ”riktiga skogsmänniskor”<br />
som har skogsbruk som biinkomst<br />
och som vill utöka sina<br />
ägor medan andra vill ha ett<br />
mindre skifte där de kan idka<br />
”hobbyskogsbruk” och kanske<br />
hugga den ved de behöver för<br />
eget bruk. Det finns också en<br />
del som vill köpa skogsmark<br />
för att få möjlighet att jaga.<br />
– Dessutom finns en grupp<br />
köpare som tror på markens<br />
bestående värde och som<br />
vill plöja ner sina överloppsslantar<br />
i något handfast, säger<br />
Sven-Olof Karlsson.<br />
Rågrannar brukar också<br />
vara på alerten om ett område<br />
bjuds ut.<br />
– Just nu är utbudet av<br />
skogskiften något bättre än<br />
det varit under de tio-femton<br />
senaste åren. Det kan vara en<br />
slump eller det kan bero på<br />
att markägare noterat att priserna<br />
är höga och tycker att<br />
det är läge att bjuda ut sina<br />
områden, säger Karlsson.<br />
Drömskifte<br />
Markus Fellman säger att<br />
trenden varit den samma så<br />
länge han varit i branschen<br />
eller från 1986. Skogsskiften<br />
blir sällan osålda, oavsett hur<br />
de är beskaffade, och de säljs<br />
oftast mot anbud.<br />
– Ett drömskifte för mig som<br />
mäklare är ett rejält område,<br />
på Åland räknas allt över<br />
SkogSbruket 9/2011<br />
tio hektar dit, som består av<br />
växtlig skogsmark, inte enbart<br />
berg.<br />
Sven-Olof Karlsson håller<br />
med. Det är sällan några<br />
problem att sälja rejäla skiften.<br />
För en tid sedan ville en<br />
säljare testa marknaden och<br />
delade upp ett skifte på 50<br />
hektar på tre delar som köparna<br />
fick bjuda skilt på. Men<br />
området såldes senare som en<br />
helhet.<br />
Bland säljarna finns jordbrukare,<br />
som avvecklar, och<br />
dödsbon, vissa av dem med<br />
arvingar spridda över värl-<br />
den som inte vill eller kan bry<br />
sig om skogsmark på Åland.<br />
Också i samband med arvskiften,<br />
då kontanta medel<br />
kan behövas, kan ett skifte<br />
bjudas ut.<br />
Priset varierar givetvis beroende<br />
på områdets karaktär<br />
och mäklarna nämner summor<br />
från 1 000 upp till 7 000<br />
euro per hektar.<br />
tar ansvar<br />
Vid Ålands skogsvårdsförening<br />
följer man noga med händelserna<br />
på fastighetsmarkna-<br />
Foto: Margita Törnroth<br />
den och verksamhetsledaren<br />
Torbjörn Björkman säger att<br />
de som köpt ett skogskifte ofta<br />
hör av sig och undrar vilka åtgärder<br />
de ska vidta. Han säger<br />
som mäklarna – det finns<br />
alla sorter bland köparna,<br />
även helt gröna skogsägare<br />
som köpt ett skifte mest som<br />
terapi eller för jaktens skull.<br />
– Men de tar absolut sitt<br />
ansvar som skogsägare, de<br />
lämnar inte marken vind för<br />
våg när de väl köpt den, säger<br />
han. m<br />
Text: Helena Forsgård<br />
25
Översikt Över virkesmarknaden<br />
Början på höstens virkeshandel<br />
har överraskat.<br />
De senaste<br />
veckorna har skogsägarna<br />
bjudit ut mera virke än<br />
vad skogsindustrin har kunnat<br />
köpa. Några virkesköpare har<br />
begränsat inköpsaktiviteten<br />
och det har lett till överutbud<br />
och även vänt virkespriserna<br />
nedåt. Enligt inköpsstatistiken<br />
borde skogsindustrins behov<br />
av virke vara stort resten av<br />
året. Det är en självklarhet<br />
att skogsindustrin är försiktig<br />
med sin råvirkesanskaffning<br />
på grund av osäkerheten på<br />
marknaderna för skogsindustriprodukter.<br />
En jämnare virkeshandel<br />
skulle ändå vara<br />
bättre för såväl säljare som<br />
köpare.<br />
Tillfälligt minskad<br />
efterfrågan på virke<br />
Under första halvåret har<br />
massa- och pappersindustrins<br />
virkesförbrukning i stort sett<br />
stannat på fjolårets nivå. I<br />
jämförelse med samma period<br />
i fjol har marknadsavverkningarna<br />
ökat med 2,5<br />
miljoner kubikmeter och importen<br />
av massaved och flis<br />
med 0,5 miljoner kubikmeter.<br />
Dessutom har sågindustrins<br />
halvårsproduktion ökat med<br />
en tiondedel. Därför har ungefär<br />
0,4 miljoner kubikmeter<br />
mera sågverksflis kunnat<br />
levereras till massa- och pappersindustrin.<br />
I sin helhet har<br />
massa- och pappersindustrins<br />
råvarureserver ökat med cirka<br />
3,5 miljoner kubikmeter i<br />
år. Det är också sannolikt att<br />
förra årets stormstämplingar<br />
Larsmobo finsk<br />
mästare i<br />
skogsfärdighet<br />
Larsmobon Tore Sandström tog första platsen vid<br />
skogsfärdighets-FM för skogsägare som avgjordes<br />
i Tuulos i Tavastehus den 27 augusti. Sandström<br />
blev etta bland 389 deltagare i den allmänna<br />
klassen.<br />
Från Skogsvårdsföreningen Österbotten deltog 18<br />
tävlande som bildade sex lag. Av Skogsvårdsföreningen<br />
Österbottens lag placerade sig lag II bäst med<br />
en 36:e plats bland 133 lag. m<br />
har vuxit med flera miljoner<br />
kubikmeter från Skogsforskningsinstitutets<br />
uppskattning,<br />
som var 8,1 miljoner kubikmeter.<br />
Massa- och pappersindustrins<br />
framtid innehåller<br />
många frågetecken. Massalagren<br />
har ökat med flera dagar<br />
och skriv- och tryckpappersindustrins<br />
lönsamhet är<br />
svag. Vid sidan av utökade<br />
virkesreserver avspeglar sig<br />
naturligtvis marknadsrealiteterna<br />
på inköpsaktiviteten.<br />
Sågindustrins marknadsutsikter<br />
är också svåra att förutspå<br />
för en längre tid framåt.<br />
Produktionsvolymerna har<br />
stigit inte bara i Finland utan<br />
också i flera andra länder. På<br />
grund av detta vill inköparna<br />
av trävaror inte öka sina lager.<br />
Byggnationen och därigenom<br />
efterfrågan på olika träförädlingsprodukter<br />
är svag i<br />
många länder och inköparna<br />
vet att producenterna kan fylla<br />
deras lager med kort varsel.<br />
I framtiden får skogsägarna<br />
vänja sig vid större fluktuationer<br />
i efterfrågan på virke. Under<br />
hösten bör skogsägarna<br />
kontrollera att alla virkesförsäljningsinkomster<br />
från förra<br />
årets skattelättnadsperiod redovisas<br />
innan året tar slut. m<br />
Text: Erno Järvinen,<br />
forskningschef för<br />
MTK:s skogslinje.<br />
26 SkogSbruket 9/2011
virkespriser<br />
Rotpriser vecka 36<br />
p stigande<br />
q sjunkande<br />
SkogSbruket 9/2011<br />
Slutavverkning<br />
Hela landet<br />
Första<br />
gallring<br />
Senare<br />
gallring<br />
Tallstock 58,69 q 47,90 q 50,97 q<br />
Granstock 59,19 q 48,64 q 50,83 q<br />
Björkstock 45,15 q 35,86 q 39,10 q<br />
Tallmv*) 18,88 q 15,31 q 15,82 q<br />
Granmv 21,28 q 16,77 q 17,04 q<br />
Björkmv 18,62 q 14,66 p 14,56 q<br />
Tallsmåstock 26,61 q 21,29 q 22,56 q<br />
Gransmåstock<br />
*) mv=massaved<br />
28,99 q 22,66 q 24,20 q<br />
p stigande<br />
q sjunkande<br />
Slutavverkning<br />
Södra Finland<br />
Första<br />
gallring<br />
Senare<br />
gallring<br />
Tallstock 59,87 q 49,04 q 52,67 q<br />
Granstock 59,86 q 49,20 q 52,17 q<br />
Björkstock 43,02 q 31,89 p 38,37 q<br />
Tallmv 17,98 q 15,71 q 15,41 p<br />
Granmv 21,47 q 17,04 q 17,50 q<br />
Björkmv 18,18 p 14,88 p 14,59 p<br />
Tallsmåstock 24,63 p … –<br />
Gransmåstock 29,67 q – 25,32 q<br />
p stigande<br />
q sjunkande<br />
Slutavverkning<br />
Södra Österbotten<br />
Första<br />
gallring<br />
Senare<br />
gallring<br />
Tallstock 58,01 q 47,41 q 48,00 p<br />
Granstock 58,03 q 48,18 p …<br />
Björkstock 38,84 q … …<br />
Tallmv 19,30 p 15,55 q 15,77 q<br />
Granmv 20,61 q … 16,59 p<br />
Björkmv 18,90 q 15,65 q 15,27 q<br />
Tallsmåstock 26,90 q 22,80 p 22,22 p<br />
Gransmåstock 28,32 p … …<br />
Leveranspriser vecka 36<br />
p stigande<br />
q sjunkande<br />
Hela<br />
landet<br />
Södra<br />
Finland<br />
Södra<br />
Österbotten<br />
Tallstock 60,10 p 62,86 p 57,67 q<br />
Granstock 59,21 q 61,20 q 57,86 q<br />
Björkstock 47,52 p 45,98 p …<br />
Tallmv*) 31,00 q 31,52 p 30,98 q<br />
Granmv 32,23 p 33,37 p 30,90 q<br />
Björkmv 31,42 p 31,90 p 31,25 q<br />
Tallsmåstock 37,71 q 40,91 36,29 q<br />
Gransmåstock 37,78 q … …<br />
*) mv=massaved<br />
I prisstatistiken anges de åtta vanligaste virkessortimenten.<br />
Med småstock avses stockar med<br />
toppdiametern 12–13 centimeter.<br />
Uppgifterna baserar sig på de priser som inskrivs<br />
i virkeshandelskontrakt mellan virkesköpare<br />
och enskilda skogsägare. T.ex. prisjusteringar<br />
som överenskommits med avtalskunder ingår<br />
inte och inte heller tidighetstillägg i leveransaffärer.<br />
Priserna är utan moms.<br />
Prisuppgifterna baserar på den information<br />
som Skogsindustrin rf. varje vecka tillställer<br />
Skogsforskningsinstitutet om inköpta virkesmängder<br />
från privatägda skogar samt virkespriser.<br />
Med privatägda skogar avses skogar som ägs<br />
av privatpersoner, samägda och samfällda skogar<br />
samt skogar som ägs av städer och kommuner.<br />
I statistiken ingår inte mängder och priser som<br />
berör skogsbolagens egna skogar och inte heller<br />
Forststyrelsens skogar.<br />
I statistiken ingår inköpta virkesmängder och<br />
priser från ca 84 procent av alla virkesaffärer i<br />
privatägda skogar. Utanför materialet är små och<br />
medelstora sågar.<br />
De virkespriser som anges per område och för<br />
hela landet är ett vägt medeltal av priserna på det<br />
virke som köpts de senaste fyra veckorna. Om<br />
virkesmängden för något sortiment vid rotköp är under 1 000 m³ och vid leveransköp under<br />
500 m³ anges inget pris (…). Om mängden är 0 m³, anges (–) som pris.<br />
På <strong>Skogsbruket</strong>s webbsajt under rubriken <strong>Skogsbruket</strong> för prenumeranter uppdaterar vi virkespriserna<br />
varje vecka. Du behöver loginuppgifter för att kunna öppna sidan och dem hittar<br />
du på din faktura. m<br />
Priser på barrsulfatmassa och blekt lövmassa<br />
i Europa de senaste 52 veckorna<br />
Inköpt virke per vecka de senaste 52 veckorna<br />
27
naturhänsyn<br />
Skyddet av vitryggig<br />
hackspett och havsörn<br />
är solskenshistorier<br />
Ännu i slutet av 1980-talet var man i publikationer tvungen att uppge havsörnarnas<br />
häckningsplatser med 30 kilometers noggrannhet av skyddsskäl. Vid samma tid<br />
hade antalet vitryggiga hackspettar sjunkit till 20–30 par och arten förekom huvudsakligen<br />
endast i tavastland och södra Savolax. Idag ringmärks uppemot 200 ungar<br />
av havsörn årligen och inom skogsbruket tar man systematiskt hänsyn till kända<br />
boträds omgivning. Över hundra häckande par av den vitryggiga hackspetten noterades<br />
i år och artens skyddsstatus kunde sänkas med en klass.<br />
Under de två senaste<br />
decennierna har<br />
havsörnen spridit<br />
sig till nästan hela<br />
vårt kustområde. Förutom i<br />
kustskogarna finns havsörnen<br />
idag också i Kuusamo i form<br />
av en helt ny förekomst. Havsörnen<br />
har flyttat rätt långt in<br />
i inlandet också i södra och<br />
mellersta Finland. Tecken på<br />
det här finns i form av lyckade<br />
häckningar i både Tavastland<br />
och Norra Karelen.<br />
Havsörnens boträd är fre-<br />
dat enligt naturskyddslagen<br />
och i samband med anmälan<br />
om användning av skog uppger<br />
skogsägarna ifall det finns<br />
ett känt boträd på ett område<br />
som ska avverkas. Genom att<br />
göra avverkningar och skogsvårdsåtgärder<br />
kring boträden<br />
utanför häckningstiden<br />
(1.8–31.1.) tryggar man havsörnens<br />
häckningsfrid. Om<br />
skogsägaren vill gå in för fredning<br />
kan också ELY-centralen<br />
kontaktas för ett tidsbundet<br />
METSO-avtal för boträdets<br />
omgivning. Skogscentralerna<br />
sluter inte METSO-avtal med<br />
artskydd som grund, berättar<br />
skogsnaturrådgivare Sirke<br />
Kajava vid Sydvästra Finlands<br />
skogscentral.<br />
Havsörnsstammen reducerades<br />
kraftigt på 1800-talet<br />
och i början av 1900-talet<br />
genom jakt. Det utbetalades<br />
skottpeng på örnar och bon<br />
förstördes systematiskt. Orsaken<br />
var att rovfåglarna sågs<br />
som ett hot mot sjöfågelstammarna<br />
och fisket. Ironiskt nog<br />
är det just beskattningen av<br />
sjöfågel som gör havsörnen<br />
populär i skärgården idag.<br />
En del skärgårdsbor är glada<br />
över att den omdiskuterade<br />
skarven äntligen har mött sin<br />
överman i kustområdena.<br />
I takt med att jakten på havsörn<br />
minskade på 1940-talet<br />
gjorde miljögifterna sitt intåg.<br />
Havsörnsstammen sjönk på<br />
grund av reproduktionssvårigheter<br />
som lägst till ett antal<br />
på 45–50 i början av 1970-talet.<br />
Då inleddes en systematisk<br />
uppföljning av stammen.<br />
Ett lyckat artskydd har lett till<br />
att stammen idag ökar. I Östersjöområdet<br />
häckar nu mer<br />
än 1500 havsörnspar. Artens<br />
framtid är ljus och samexistensen<br />
med människan är<br />
också i balans för tillfället.<br />
Den vitryggiga<br />
hackspetten blev<br />
skogsskyddets<br />
symbol<br />
Den systematiska satsningen<br />
som privatskogsbruket gör<br />
Havsörnens byte är oftast fisk<br />
men även en hel del däggdjur,<br />
inklusive kadaver, och gärna<br />
sjöfågel.<br />
28 SkogSbruket 9/2011<br />
Foto: Wikimedia
Den vitryggiga hackspettens<br />
föda består i huvudsak av insektlarver.<br />
Här ses hanen invid<br />
sitt bo.<br />
på naturvården är hemligheten<br />
bakom framgången för<br />
den vitryggiga hackspetten.<br />
Det slår Juha-Matti Valonen<br />
som är miljöexpert vid UPM<br />
fast. Inom de områden i Finland<br />
där arten har gått framåt<br />
mest finns det mycket få lagstadgade<br />
skyddsområden,<br />
berättar han. Det är främst i<br />
privata ekonomiskogar som<br />
den vitryggiga hackspetten<br />
har ökat.<br />
Den vitryggiga hackspetten<br />
trivs i ljusa löv- och blandskogar<br />
och är betydligt mer kräsen<br />
gällande livsmiljö än våra<br />
andra hackspettar. Den vill<br />
ha död ved, eftersom den äter<br />
insektlarver som trivs i veden.<br />
Förekomsten av föda, speciellt<br />
vintertid är avgörande.<br />
Skogsmiljöer som hackspetten<br />
trivs i är svedje- och hagmarker<br />
som minskat kraftigt<br />
de senaste femtio åren. Valonen<br />
förklarar att hackspetten<br />
trivs vid vattendrag och i<br />
strandskogar för att den dras<br />
till öppna ytor.<br />
Den vitryggiga hackspettens<br />
förekomst har tidigare<br />
förknippats med gamla och<br />
vidsträckta björkskogar. På<br />
2000-talet märkte man att arten<br />
också trivs bra i grå- och<br />
klibbalsbestånd och i strandskogar.<br />
Efter det har man också<br />
hittat allt fler häckningar av<br />
arten i sydöstra Finland.<br />
Juha-Matti Valonen menar<br />
att vi kan vara mycket stolta<br />
över den vitryggiga hackspettens<br />
utveckling inom<br />
privatskogsbruket. Speciellt<br />
i landets sydöstra delar och<br />
i Savolax är det främst i privata<br />
ekonomiskogar som de<br />
nya häckningsområdena har<br />
uppkommit under de senaste<br />
tio åren. Häckningar och observationer<br />
har ökat också i<br />
södra Finlands mellersta och<br />
västra delar.<br />
Arten har nu gått från<br />
skyddsklassen akut hotad till<br />
SkogSbruket 9/2011<br />
Foto: Lassi Kujala<br />
bara utrotningshotad på tio<br />
år. Skyddsstatusen för arten<br />
har alltså sänkts med en klass<br />
i och med att man denna sommar<br />
noterade över hundra<br />
häckningar av arten. I många<br />
fall av naturskydd kan skyddsklassen<br />
ändra bara på grund<br />
av att arten blir känd och efter<br />
det ökar observationerna. Det<br />
här menar experterna att inte<br />
är fallet gällande den vitryggiga<br />
hackspetten. Orsakerna<br />
till artens uppgång är en kombination<br />
av goda häckningsresultat,<br />
skyddet och skötseln av<br />
livsmiljöerna samt inflyttningen<br />
av nya individer från öster.<br />
Naturvården som en självklar<br />
del av ekonomiskogsbruket<br />
är banbrytande, säger Valonen.<br />
Från och med medlet<br />
av 1990-talet har naturvården<br />
speciellt kring små vattendrag,<br />
stränder och i form av<br />
grupper av naturvårdsträd<br />
varit gynnsamma för arten.<br />
Valonen påminner också att<br />
det ofta är bestånd som är<br />
lågproducerande som är bra<br />
livsmiljöer för den vitryggiga<br />
hackspetten. Istället för<br />
att beskoga ett lågproducerande<br />
albuskage med gran<br />
kan skogsägaren välja att<br />
sluta ett METSO-avtal, beskriver<br />
Valonen skogsägarens<br />
Juha-Matti Valonen tycker att<br />
privatskogsbruket på ett bra<br />
sätt jobbar för naturvården i<br />
skogen.<br />
möjligheter. Genom METSOprogrammet<br />
har vi tillgång till<br />
bra verktyg för att spara den<br />
vitryggiga hackspettens levnadsmiljöer.<br />
Han tycker att det nu är<br />
dags att erkänna privatskogsbrukets<br />
roll i arbetet med att<br />
skapa förutsättningar för arten<br />
att återhämta sig. Det går idag<br />
utan större hallå att genomföra<br />
skogsbruk som beaktar de<br />
behov arten har. Genom att<br />
planera avverkningarna väl,<br />
lämna död ved och prioritera<br />
välplacerade grupper av naturvårdsträd<br />
samt genom val<br />
av trädslag har framgången<br />
uppnåtts. Skogsägarnas och<br />
skogsfackmännens kännedom<br />
om de små knepens inverkan<br />
tror han att kostnadseffektivt<br />
kan se till att artens<br />
framgångssaga fortsätter. m<br />
Text: Maria Lindén<br />
29<br />
Foto: UPMs bildarkiv
kÖp & säLj<br />
På denhär annonsplatsen får privatpersoner, enmans- och familjeföretag<br />
annonsera ut sina tjänster gratis. Som villkor för<br />
annonsering gäller att tjänsterna ska anknyta till skog.<br />
Utbud på tjänster i Österbotten:<br />
• Utkörning och transport av virke, ved mm. utförs med traktor i området<br />
Jakobstad-Vörå-Maxmo, Andreas, tfn 040 860 4749<br />
• Sprängningsarbeten utförs i Pedersöre med omnejd, tfn 050 534<br />
8565.<br />
• Käld skogsservice utför manuell röjning, plantering och gallring i<br />
Karleby och Pedersörenejden, även inhoppare i skogsmaskin, tfn<br />
041 435 8089.<br />
• Skogsavverkning utförs med gallringsskördare, även huggning av<br />
tomter, virkestransport med traktor, röjning mm. utförs i Vasa med omnejd,<br />
tfn 050 322 0567.<br />
• Maskinell gallring och förnyelseavverkning i Malax–Korsnäs, Kenneth<br />
Forsman, tfn 050 351 3197.<br />
• Gallring och utkörning av virke utförs med Norcar 600, 490 i Nykarleby<br />
med omnejd, P. Blomqvist, tfn 050 349 2888.<br />
• Skogsvårdsarbeten och avverkning, planering, värdering av skog och<br />
rådgivning i Nykarlebytrakten, Smedskog, tfn 050 466 4970.<br />
• Slyröjning av skogsbilvägar utförs i Närpes-Malax-Korsnäs området,<br />
tfn 050 344 3181, Tobias Dahlblom.<br />
• Slyröjning av skogsbilvägar utförs i Närpes–Korsnäs området, tfn 040<br />
750 7929.<br />
• ITA Nygård Ab utför röjningar, skogsvårdsarbeten och specialavverkningar<br />
i Terjärv med omnejd, tfn 050 366 0860.<br />
• Trädfällning på tomter samt borttransport av ris i Vasatrakten, Österbottens<br />
farmartjänst, tfn 0500 567 171<br />
• Maskinell gallring, uttag av energived, virkesutkörning med smidig<br />
Logset 500 i Pedersöre med omnejd, S. Backman, tfn 050 592 3043.<br />
• Avverkningstjänster, maskinell gallring, med gallringsskördare utförs<br />
i Vörå med omnejd, B. Svens, tfn 050 350 7249.<br />
• Maskinell gallring med Norcar 600 i Österbotten, S. Ahlback, tfn<br />
050 518 1054<br />
• Vägsladdning, slyröjning och övrigt underhåll av skogsvägar utförs<br />
mellan Vasa och Oravais, tfn 0500 138 414.<br />
• Närtransport av virke, gallringsavverkning, röjning mm. inom Norrskogs<br />
område, I. och A. Nynäs, Finnäs gård, Eugmo, tfn 050 598 3149<br />
eller 050 562 2449.<br />
• Maskinell gallring och slutavverkning i Korsholm-Malax, H. Skog,<br />
tfn 0500 160 669.<br />
• Björnströms Avverkning och Röj utför skogsvårdsarbeten i Vasanejden,<br />
tfn 050 505 7088.<br />
• Skogsavverkningar utförs med gallringsskördare i norra Österbotten,<br />
J. Slotte, tfn 0400 139 508.<br />
• Skogsdikning, skogsvägar och markarbeten utförs inom Vasaområdet,<br />
tfn 0400 86 73 73.<br />
Utbud på tjänster vid Sydkusten:<br />
• Trädfällning samt virkeskörning med häst i södra Finland, MW<br />
Skogstjänst, Mats Wikström, tfn 0400 887240.<br />
• Skogsvårdsarbeten och trädfällning i Östnyland, Skogsservice Åberg,<br />
tfn 040 5057 723.<br />
• Snöröjning, vägsladdning, röjning av vägslänter, virkestransport med<br />
traktor utförs i östra Nyland, tfn 0400 717 836.<br />
Utrymmet per annons får omfatta högst 112 tecken, dvs. bokstäver<br />
inkl. mellanslag mellan ord. Skriv in annonstexten i rutfältet<br />
nedan och skicka det till redaktionen på adressen: <strong>Skogsbruket</strong>s<br />
köp & sälj, Orrspelsgränden 4, 00700 Helsingfors.<br />
Det är viktigt att det ur texten framgår vilket område annonsören<br />
betjänar.<br />
– Rune fick allt fel då han använde<br />
den mindre öppningen i relaskopet<br />
i stället för den större!<br />
– När man har sett hans gallringsskogar<br />
kan man tro att det<br />
hänt honom förut också!<br />
2,50 %<br />
1 års deposition<br />
Månadens Tok<br />
2,80 %<br />
2 års deposition<br />
Minimideposition 10 000 €. Erbjudandet gäller<br />
tillsvidare. Under depositionstiden är det tillåtet att<br />
ta ut pengar mot uttagsprovision. Uttagsprovisionen<br />
uppgår till 0,5 % av det uttagna beloppet om<br />
den resterande depositionstiden är högst ett år och<br />
1,0 % om den resterande depositionstiden är längre<br />
än ett år. Mera information får du på Aktia Bank.<br />
Välkommen till Aktia Bank. Boka tid på<br />
tfn 0800 02470<br />
www.aktia.fi<br />
VårA pLACerinGserBJUdAnden<br />
3,10 %<br />
3 års deposition<br />
Ser en människa i varje kund.<br />
30 SkogSbruket 9/2011
Höstarbeten på tomten<br />
Varm mark och sval luft gör hösten till en utmärkt tid för plantering av träd och buskar.<br />
Det är glest bland kunderna hos plantförsäljarna och personalen har mer tid att<br />
hjälpa till. Så länge det går att gräva i jorden så går det utmärkt att plantera buskar<br />
och träd.<br />
När växtkraften avtagit<br />
och plantan<br />
börjat tappa lite<br />
blad, är det bra tid<br />
att plantera. För nu kan den<br />
ägna all kraft åt att utveckla<br />
rotsystemet. Det är fördelen<br />
med höstplantering. På våren<br />
lurar ljus och värme den<br />
nyplanterade växten att lägga<br />
kraften på att skjuta nya skott<br />
upp mot solen istället för att<br />
satsa på att bygga upp ett ordentligt<br />
rotsystem.<br />
Men på hösten finns ingen<br />
konkurrens. Växten kan i lugn<br />
och ro ägna all energi på<br />
att växa under jord. Undvik<br />
dock att plantera vintergröna<br />
växter på senhösten. Dessa<br />
växter avdunstar vatten via<br />
bladen hela vintern och därför<br />
klarar de inte av en sen<br />
plantering. Har de inte hunnit<br />
rota sig kan de torka ut eftersom<br />
de inte kan kompensera<br />
avdunstningen med vatten<br />
från jorden.<br />
bark runt plantan<br />
I samband med planteringen<br />
bör området närmast plantan<br />
täckas med till exempel bark<br />
eller flis. Det hindrar vatten<br />
från att avdunsta från marken.<br />
Täckmaterialet hindrar också<br />
ogräs från att slå rot intill<br />
plantan och gräsmattan från<br />
att sprida sig dit. Det minskar<br />
risken för att gräsklipparen eller<br />
grästrimmern skadar plantan.<br />
Bark- eller flislagret får inte<br />
bli för tjockt, sju centimeter<br />
är maximum. Om du i stället<br />
väljer sand, får sandlagret<br />
inte vara tjockare än tre centimeter.<br />
Om lagret med täckmaterial<br />
blir för tjockt, räcker<br />
det längre innan marken blir<br />
SkogSbruket 9/2011<br />
varm på våren och tjälen ligger<br />
också kvar längre i marken.<br />
Stammen får inte gömmas<br />
in i täckmaterialet då det<br />
håller stammen fuktig vilket<br />
gör den utsatt för angrepp av<br />
svampar. I stället för täckmaterial<br />
kan man också plantera<br />
marktäckande låga perenner<br />
runt stammen.<br />
gärdsgårdsstörar i<br />
ny användning<br />
Käppar som är uppsatta för<br />
att stöda trädplantor bör kontrolleras<br />
ett par gånger under<br />
växtperioden och likaså de<br />
band som håller fast plantan.<br />
Banden kan börja gnaga på<br />
stammen när plantan växer<br />
och de töjs av hård vind.<br />
Ett träd har vanligen rotat<br />
sig på tre år och då kan stödkäpparna<br />
tas bort. Gamla<br />
gärdsgårdsstörar fungerar bra<br />
som stödkäppar. De är stadiga,<br />
färdigt spetsade i ändan<br />
och dessutom har de en grå,<br />
vacker ålderspatina.<br />
Skydd mot sork och<br />
hare<br />
Unga träd är eftertraktade<br />
som föda av sork, hare och<br />
kanin under vintern. Ett skydd<br />
runt stammen håller gnagarna<br />
borta.<br />
Skyddet bör vara tillräckligt<br />
högt så att hararna inte kommer<br />
åt att gnaga på stammen<br />
när snödjupet ökar och haren<br />
rör sig på snön. Alternativet<br />
till höga skydd är att trampa<br />
Gamla gärdsgårdsstörar fungerar<br />
bra som stödkäppar.<br />
ner eller skyffla bort snön närmast<br />
plantan.<br />
Skydd mot vitsvanshjort<br />
och rådjur<br />
Med illaluktande medel som<br />
sprutas eller penslas på plantorna<br />
blir de oaptitliga för<br />
hjort och rådjur. Trico är det<br />
avskräckningsmedel som säljs<br />
i Finland. Det aktiva ämnet är<br />
njurfett.<br />
Trico används också för att<br />
skydda tall- och björkplantor i<br />
skogsplanteringar från älgbetning.<br />
m<br />
Text och foto:<br />
Gerd Mattsson-Turku<br />
31
*.QG71*<br />
Granfrönas uppbrott<br />
Barnböcker<br />
De sju kolknubbisarna<br />
Det här är sagan om de sju kolknubbisarna, som från ett moln flyger ut på<br />
äventyr. I boken träffar vi också den familj som kolknubbisarna landar hos under<br />
sina äventyr. Familjen och kolknubbisarna träffar varandra bland annat i en<br />
papplåda, i skolans slöjdsal och under en utflykt i skogen.<br />
Sagan handlar om kolets kretslopp i naturen, fotosyntesen och koldioxid, men<br />
alla de här termerna är med avsikt bortlämnade.<br />
Boken, 34 sidor, har hårda pärmar. Den kostar 11 euro + porto.<br />
Boken beställer du från Finska Forstföreningen, tfn (09) 6850 880.<br />
Vart ska granfröna flyga för att de ska växa till stora träd? Kottmamman råder<br />
sina fröbarn att i stora flockar söka sig till den forna svedjemarken; björken har<br />
visserligen redan hunnit dit, men där finns fortfarande gott om plats. Eller till<br />
den gamla grandungen där stormen snart kommer att röja utrymme för nya<br />
granplantor. Men fattar vinden tag i granfrönas vingar i rätt ögonblick, blåser<br />
fröbarnen till goda växtplatser.<br />
Sagan är underhållande och uttrycksfull och den håller också rent<br />
vetenskapligt.<br />
Boken, 40 sidor, har hårda pärmar. Den kostar 15 euro.<br />
Boken beställer du från Föreningen för Skogskultur, tfn 020 772 9042,<br />
e-post guy.karlsson@tapio.fi..<br />
Anton besöker skogen<br />
Anton var inte nöjd med att behöva åka till landet, till en stuga utan el och vatten.<br />
Hemma fanns ju dator, TV och kompisar. Men veckan blir mer innehållsrik och<br />
spännande än vad Anton kunnat föreställa sig. På landet träffar han Mari som<br />
springer snabbt över stock och sten och kan namnen på många fåglar. Han får<br />
också sitta i en skogsmaskin, se olika djur, fiska och göra andra spännande saker.<br />
Det finns mycket att göra och upptäcka i naturen.<br />
I boken ”Anton besöker skogen” får barn, föräldrar, förskolepersonal och lärare<br />
information och tips om hur besöken i skog och mark kan göras mer intressanta.<br />
Boken, 36 sidor, har hårda pärmar. Den kostar 110 kronor + porto.<br />
Boken beställer du från Skogsstyrelsens bokhandel (Sverige), tfn +46 36 359340,<br />
e-post bokhandeln@skogsstyrelsen.se.