Västerbotten • - Västerbottens museum
Västerbotten • - Västerbottens museum
Västerbotten • - Västerbottens museum
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
arbetare som tecknade sig för egnahemslån var i åldern<br />
25-40 år och kom från olika delar av <strong>Västerbotten</strong>,<br />
men främst från skelleftebygden.<br />
Bolaget kontrollerade den privata bebyggelsen<br />
och granskade alla byggnadsritningar, vilket kommenterades<br />
på följande sätt av förste provinsialläkaren<br />
vid ett besök 1932: »I övrigt må anmärkas, att<br />
den stränga kontroll, som gruvbolaget ägnar åt alla<br />
ritningar för nya hus även de som uppföras av enskilda,<br />
är värd allt erkännande. Allt oskönt och disharmoniskt<br />
i byggnadsväg blir härigenom så vitt<br />
möjligt är från första början uteslutet. Besökaren<br />
får också, vart han vänder sin blick, ett bestående<br />
intryck av ordning och harmoni.» I bolagets kontrakt<br />
med tomtköparna stod också, att de var skyldiga<br />
att inom två år uppföra bostadslägenhet på<br />
tomten. Uppfylldes inte kraven, fick de erlägga ett<br />
vite av samma storlek som köpesumman.<br />
Bostäderna lades av trafiksäkerhetsskäl vid vägkanten,<br />
med ingångarna vända från gatan. Husen<br />
uppfördes nästan genomgående i en våning med inredd<br />
vind och med de ungefärliga måtten 8x9 m.<br />
Stommen utgjordes av resvirkesväggar med sågspånsfyllning<br />
på en sockel av cement. Ett par egnahem<br />
byggdes av cementtegel, som tillverkades i<br />
Strömfors. Utvändigt kläddes trähusen med stående<br />
locklistpanel, som målades med ljus oljefärg eller<br />
rödfärgades. Fönstren var för det mesta sexdelade,<br />
ingångarna försedda med förstukvistar och ta-<br />
ken papptäckta sadeltak.<br />
Huvuddelen av byggnaderna hade en plan med<br />
fyra rum kring en centralt placerad murstock. I<br />
bottenvåningen fanns två rum, kök och förstuga<br />
med trappa till övervåningen, som rymde ett par<br />
rum, vanligen för uthyrning. Källarvåningen inreddes<br />
ofta med tvättstuga, matkällare och vedbod.<br />
I köksstandarden ingick järnspis med värmepanna,<br />
diskbänk, vedbänk, skafferi och skåp. Uppvärmningen<br />
av husen skedde med varmvattenspannor<br />
och radiatorer. WC fanns i flertalet hus, medan endast<br />
ett fåtal hade badrum.<br />
Egnahemshusens byggnadsritningar var vanligen<br />
osignerade. Många fastighetsägare utnyttjade typritningar<br />
från Statens Byggnadsbyrå. Ibland anlitade<br />
man självlärda byggnadsritare, som hemmansägare<br />
J T Åberg i Nyholm.<br />
Endast ett fåtal uthus uppfördes på egnahemstomterna,<br />
eftersom husen var utrustade med WC<br />
och källarförråd. I sin strävan att få Boliden till ett<br />
trädgårdssamhälle, försökte bolaget få egnahemsägarna<br />
intresserade av trädgårdsskötsel och utlyste<br />
under flera år pristävlingar, där vinnaren var den<br />
som hade den mest välskötta tomten.<br />
Bolidens bostadskvarter har bibehållit sin trädgårdskaraktär<br />
och sitt öppna byggnadssätt än i dag.<br />
Bostadshusen har dock genomgått omfattande renoveringar,<br />
och numera återstår endast ett fåtal hus<br />
som kan uppvisa ursprungliga fasader.<br />
Annika Hallinder<br />
Arbetaren Nestor Lindmans bostadshus från 1933.<br />
Ritningen signerad JT Åberg, Nyholm.<br />
233