Ladda hem uppsatsen - Mediestudier
Ladda hem uppsatsen - Mediestudier Ladda hem uppsatsen - Mediestudier
perspektiv, representeras Marianne Persson som drabbad, utsatt. Hon får inte göra en egen analys. 8. 2 NSD 2010-05-22: ”Rekordökningen. Fler än någonsin ansöker om skyddsjakt på björn och järv” Björnar, järvar, lodjur och kungsörnar dödar tillsammans tiotusentals renar varje år (se t.ex. SOU 2007:89 s. 88 ff. samt 232 f.). För att förebygga och minimera de skador som rovdjuren vållar renarna bedriver samebyar periodvis skyddsjakt inom ramen för sin verksamhet. Nyhetsartikeln behandlar huvudsakligen näringsliv tematiskt, men temat är tydligt kopplat till problem. Sammanlagt innehåller texten 49 processer, varav 29 är materiella. Antalet materiella processer visar att texten rymmer en hel del aktivitet, som är kopplad till skyddsjakten och den problematik, det yttre hot, som riktas mot samebyarna. Samer nämns i brödtextens första stycke: ”Järv och björn orsakar stora problem för flera samebyar”. Men de berörda samerna agerar knappt i texten. Samiska aktörer framträder i två materiella processer, varav en aktör är en människa. Samtidigt är samiska handlingar i flera fall dolda genom passiveringar. Brödtextens inledande ”anslag”, där samebyarnas problem med rovdjur skisseras, följs av ett stycke där de berörda samernas handlingar har uteslutits. Massor av ansökningar om skyddsjakt på järv och björn har därför skickats till länsstyrelsen i Norrbotten. Drygt 30 ansökningar har ramlat in så här långt. Texten präglas på detta sätt av en i flera fall passiv röst. Formuleringen att ”ansökningar har ramlat in” beskriver de samiska handlingarna som en sorts händelse, en förändring i verkligheten som inträffar utan att någon har handlat avsiktligt (van Dijk 2000:41). 28 Även svenska och andra aktörer har på sina håll uteslutits, men de svenska aktörernas handlingar framställs på det hela taget explicit i flera fall. Totalt framträder nio svenska aktörer, varav tre är mänskliga aktörer. Naturvårdsverket och länsstyrelsen i Norrbotten, samt dess representant Ronny Edin, som är chef på naturvårdsenheten, framträder tydligast sett till aktörsroller och aktivitet. De gör bedömningar, tar beslut och agerar: ”Naturvårdsverket har lagt ett ’tak’” och ”inventeringar visar”. På samma gång förekommer inga svenska mål. Icke-mänskliga andra mål, dvs. som inte är samiska eller svenska, är vanligast i texten, vilket förefaller naturligt med tanke på att texten till stor del i tämligen generella drag handlar om rovdjur och skyddsjakt. Samiska mål förekommer två gånger. 28 Det går dock inte att utesluta att andra personer, som inte är samer, också har skickat ansökningar. Likväl framgår det implicit av texten som helhet att samebyar stått för en betydande del. 52
Texten innehåller 13 relationella processer. På flera ställen i texten konstruerar de relationella processerna faktum, som präglar den övriga framställningen: ”Antalet ansökningar om skyddsjakt […] är fler i år än någonsin”, ”[d]en nuvarande nivån är i princip redan uppnådd”. Nyhetsartikeln innehåller däremot inga mentala processer. Antalet verbala processer är dock påtagligt (sju stycken). Fem svenska och två samiska talare framträder. Ronny Edin på länsstyrelsen står för textens tre första citat och får beskriva rovdjurssituationen, samt dra slutsatser om vad som bör göras. Stig Allas, rovdjursansvarig i Talma sameby, ges också utrymme att i två verbala processer uttrycka sig. Han får i direkt citat säga att ”[l]änsstyrelsen har skjutit bort en björn”, samt ”[d]e samlas där kalvningen sker”. Representanten för den svenska myndigheten får således i direkt citat redogöra för och förklara situationen och dess orsakssammanhang, medan representanten för samebyn – som anges vara föremål för problemen – får ge uttryck för betydligt mer knapphändig information. De svenska myndigheternas dominerande position är också påtaglig i form av placering. Trots att samebyarnas prekära situation inleder brödtexten, behandlas den inte närmare förrän i textens sista stycken. Det är här Stig Allas talar. Sett över alla processtyper ordnar texten i flera hänseenden de svenska och samiska grupperna utifrån ett slags struktur, där myndigheterna och myndighetschefen står i förgrunden medan de berörda samerna antingen är placerade i bakgrunden eller uteslutna. Myndigheterna är aktiva, handlande och reflekterande. Samebyn och dess representant måste i stället förhålla sig till de ramar för verklighetsbeskrivningen som de svenska myndigheterna och myndighetschefen har skapat (jfr Brune 2004:49 f., Boréus 2006a:413 ff.). 8. 3 DN 2010-10-16: ”Vindkraft går före renskötsel” Den 14 oktober 2010 vann vindkraftbolaget O2:s projekt, som handlar om att bygga 30 vindkraftverk på Glötesvålen i Härjedalen, laga kraft genom en dom i Miljööverdomstolen. Nyhetsartikeln behandlar domen (direkt/indirekt) delvis utifrån frågor som kretsar kring näringsliv och konflikter, men huvudtemat utgörs dock av problem, som renskötare i området uppges erfara. 29 Den mest förekommande processtypen är materiella processer (14 stycken). De vanligaste aktörerna är andra icke-mänskliga aktörer, dvs. som varken är samiska eller 29 Nyhetsartikeln är en TT-text. Jag har valt att analysera texten för att den visar på aspekter, som är av intresse mot bakgrund av studiens frågeställningar. Dagens Nyheters redaktion har därtill ansvar för alla texter som publiceras i tidningen. Det är tidningens medarbetare som har valt ut, redigerat och presenterat texten. Således utgör nyhetstexten en för undersökningen lämplig analysenhet. 53
- Page 1 and 2: Stockholms universitet Institutione
- Page 3 and 4: INNEHÅLL 1. Inledning ............
- Page 5 and 6: 1. INLEDNING Samerna har under lån
- Page 7 and 8: annangörande, diskurs och journali
- Page 9 and 10: 2. TEORETISKA UTGÅNGSPUNKTER 2. 1
- Page 11 and 12: samer endast var renskötare, medan
- Page 13 and 14: En möjlig invändning i detta sked
- Page 15 and 16: När definitionerna sammanförs avs
- Page 17 and 18: The routines of news production thu
- Page 19 and 20: morgontidning/kvällstidning, stors
- Page 21 and 22: som är mest framträdande i en tex
- Page 23 and 24: 3. 4 Transitivitetsanalys Efter den
- Page 25 and 26: denna studies syfte närstuderades
- Page 27 and 28: 4. 2 Huvudsakliga teman Nyhetstexte
- Page 29 and 30: fokusera på samers politiska engag
- Page 31 and 32: samer. Likväl visar resultaten att
- Page 33 and 34: till renskötsel, t.ex. ”renägar
- Page 35 and 36: 5. 2 Huvudsakliga teman Nyhetstidni
- Page 37 and 38: konfliktorienterade sammanhang elle
- Page 39 and 40: Sett ur ett köns- och etnicitetspe
- Page 41 and 42: Ord som inbegriper ”lapp” före
- Page 43 and 44: Distinkta skillnader mellan samer o
- Page 45 and 46: 7. PROCESSER, DELTAGARE OCH PERSPEK
- Page 47 and 48: 7. 2 ÖP 1970-05-23: ”Jägarna an
- Page 49 and 50: Merparten av processerna i nyhetste
- Page 51: Fördelningen av antalet talare är
- Page 55 and 56: Miljööverdomstolen konstaterar at
- Page 57 and 58: nyhetstexterna från 2010. Svenska
- Page 59 and 60: stor utsträckning står i ett mots
- Page 61 and 62: egäranden, men det är först i ma
- Page 63 and 64: lyfta fram. Aftonbladet (AB) och Da
- Page 65 and 66: LITTERATUR- OCH KÄLLFÖRTECKNING A
- Page 67 and 68: Hagsgård, Marie B (2003) ”Samern
- Page 69 and 70: Prop. 2009/10:80, Regeringens propo
- Page 71 and 72: BILAGA 1: KODNINGSINSTRUKTIONER, DE
- Page 73 and 74: med frågor om samisk kultur, samis
- Page 75 and 76: skadlig, nedsättande, plågsam, og
- Page 77 and 78: BILAGA 2: KODSCHEMA Kodschema 1 Lö
- Page 79 and 80: 3 Företrädare för intresseorgani
- Page 81 and 82: BILAGA 3: TABELLBILAGA Tabell A. Ny
- Page 83 and 84: Tabell B (forts.). Länsjaktvårdsk
- Page 85 and 86: Tabell D. Nyhetstidningarna beskriv
- Page 87 and 88: BILAGA 4: Norrländska Socialdemokr
- Page 89 and 90: BILAGA 6: Dagens Nyheter 21/5 1970
- Page 91 and 92: BILAGA 8: Norrländska Socialdemokr
perspektiv, representeras Marianne Persson som drabbad, utsatt. Hon får inte göra en egen<br />
analys.<br />
8. 2 NSD 2010-05-22: ”Rekordökningen. Fler än någonsin ansöker om<br />
skyddsjakt på björn och järv”<br />
Björnar, järvar, lodjur och kungsörnar dödar tillsammans tiotusentals renar varje år (se t.ex.<br />
SOU 2007:89 s. 88 ff. samt 232 f.). För att förebygga och minimera de skador som<br />
rovdjuren vållar renarna bedriver samebyar periodvis skyddsjakt inom ramen för sin<br />
verksamhet.<br />
Nyhetsartikeln behandlar huvudsakligen näringsliv tematiskt, men temat är tydligt<br />
kopplat till problem. Sammanlagt innehåller texten 49 processer, varav 29 är materiella.<br />
Antalet materiella processer visar att texten rymmer en hel del aktivitet, som är kopplad till<br />
skyddsjakten och den problematik, det yttre hot, som riktas mot samebyarna. Samer nämns<br />
i brödtextens första stycke: ”Järv och björn orsakar stora problem för flera samebyar”. Men<br />
de berörda samerna agerar knappt i texten. Samiska aktörer framträder i två materiella<br />
processer, varav en aktör är en människa. Samtidigt är samiska handlingar i flera fall dolda<br />
genom passiveringar. Brödtextens inledande ”anslag”, där samebyarnas problem med<br />
rovdjur skisseras, följs av ett stycke där de berörda samernas handlingar har uteslutits.<br />
Massor av ansökningar om skyddsjakt på järv och björn har därför skickats till länsstyrelsen i<br />
Norrbotten. Drygt 30 ansökningar har ramlat in så här långt.<br />
Texten präglas på detta sätt av en i flera fall passiv röst. Formuleringen att ”ansökningar har<br />
ramlat in” beskriver de samiska handlingarna som en sorts händelse, en förändring i<br />
verkligheten som inträffar utan att någon har handlat avsiktligt (van Dijk 2000:41). 28 Även<br />
svenska och andra aktörer har på sina håll uteslutits, men de svenska aktörernas handlingar<br />
framställs på det hela taget explicit i flera fall. Totalt framträder nio svenska aktörer, varav<br />
tre är mänskliga aktörer. Naturvårdsverket och länsstyrelsen i Norrbotten, samt dess<br />
representant Ronny Edin, som är chef på naturvårdsenheten, framträder tydligast sett till<br />
aktörsroller och aktivitet. De gör bedömningar, tar beslut och agerar: ”Naturvårdsverket har<br />
lagt ett ’tak’” och ”inventeringar visar”. På samma gång förekommer inga svenska mål.<br />
Icke-mänskliga andra mål, dvs. som inte är samiska eller svenska, är vanligast i texten,<br />
vilket förefaller naturligt med tanke på att texten till stor del i tämligen generella drag<br />
handlar om rovdjur och skyddsjakt. Samiska mål förekommer två gånger.<br />
28 Det går dock inte att utesluta att andra personer, som inte är samer, också har skickat ansökningar. Likväl<br />
framgår det implicit av texten som helhet att samebyar stått för en betydande del.<br />
52