Kartläggning av suicid i Varberg under år 2010
Kartläggning av suicid i Varberg under år 2010
Kartläggning av suicid i Varberg under år 2010
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Det misstänkta klustret i <strong>Varberg</strong> bör uppfattas som en varningsklocka. Nästa gång misstankar<br />
uppkommer om ett snabbt stigande antal <strong>suicid</strong> i någon del <strong>av</strong> Halland bör <strong>suicid</strong>preventiva<br />
infrastrukturer och strategier vara långt mer utvecklade. Detta innebär framför allt ett lokalt<br />
fungerande system för tidig diagnostik <strong>av</strong> ett ökat antal <strong>suicid</strong>.<br />
Fortsatt <strong>suicid</strong>prevention i <strong>Varberg</strong> och Halland<br />
Trots de ovan beskrivna begränsningarna i utredningens tidsram och uppläggning kan man<br />
ändå <strong>av</strong>slutningsvis resonera kring följande förändringar i rutiner och samordning mellan<br />
olika samhällsinstanser som kan vara viktiga faktorer i det fortsatta arbetet med<br />
<strong>suicid</strong>prevention:<br />
Öka möjligheten till tidig upptäckt <strong>av</strong> ett kluster genom att förlägga ansvaret för att<br />
föra statistik och uppmärksamma utveckling <strong>av</strong> ett eventuellt kluster på en myndighet<br />
med tydligt <strong>av</strong>gränsad geografisk indelning.<br />
Utveckla ett regionalt center för <strong>suicid</strong>prevention som skall stödja kommunerna i<br />
Halland med expertkunskaper, planering, utbildning och träning, statistik och<br />
gemensamma publikationer.<br />
För statistik över vilka behandlingsåtgärder, både medicinska och psykosociala, som<br />
erbjudits och inte erbjudits personer som <strong>suicid</strong>erat och använda denna information<br />
vid vidareutveckling och revidering <strong>av</strong> befintliga <strong>suicid</strong>preventionsprogram. Flera <strong>av</strong><br />
de <strong>av</strong>lidna medicinerade med psykofarmaka utan att uppnå tillfredställande<br />
behandlingsresultat.<br />
Öka användningen <strong>av</strong> v<strong>år</strong>dprogram och rutiner för patientsäkerhet för bedömning,<br />
ordination och uppföljning <strong>av</strong> behandlingsresultat och hälsotillstånd vid misstanke om<br />
<strong>suicid</strong>problematik. Använda <strong>suicid</strong>skattningsskala som ett komplement till en<br />
subjektiv bedömning baserad på samtal med patienten och dennes närstående.<br />
Arbeta aktivt för att involvera närstående i bedömning och planering <strong>av</strong> v<strong>år</strong>d <strong>av</strong><br />
<strong>suicid</strong>nära patienter vid exempelvis in- och utskrivning, överflyttning mellan<br />
v<strong>år</strong>d<strong>av</strong>delningar samt nya eller förändrade ordinationer.<br />
Inkludera den <strong>suicid</strong>nära personens existentiella problematik i bedömningssamtalet i<br />
syfte att öka personens möjlighet att uppleva sig sedd och värdefull, denna dimension<br />
<strong>av</strong> <strong>suicid</strong>prevention bör stärkas i den dagliga praktiska v<strong>år</strong>den.<br />
Förtydliga rutiner och ansvarsområden i v<strong>år</strong>den <strong>av</strong> <strong>suicid</strong>nära personer och utveckla<br />
samverkan mellan olika v<strong>år</strong>dgivare. Ta ställning till ifall psykiatrin bör ta ett större<br />
ansvar för <strong>suicid</strong>nära personer och/eller ifall kompetensen bör förstärkas i andra<br />
verksamheter som exempelvis kommun och närsjukv<strong>år</strong>d.<br />
21