Du hittar hela det 10-sidiga dokumentet som PDF här - Landskrona ...
Du hittar hela det 10-sidiga dokumentet som PDF här - Landskrona ...
Du hittar hela det 10-sidiga dokumentet som PDF här - Landskrona ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
NÅGOT HAR GÅTT SNETT MED LANDSKRONA<br />
Under de senaste femton åren har vi kunnat se hur Örestadsregionen börjat ta form.<br />
När vi åker på E:6an mellan Ängelholm och Malmö ser vi hur <strong>det</strong> byggs och<br />
utvecklas. Lokaler för industri och handel skjuter upp <strong>som</strong> svampar ur jorden.<br />
Spännande bostad<strong>som</strong>råden – ofta med utsikt över sun<strong>det</strong> – byggs för att tillgodose<br />
människornas behov och drömmar.<br />
Experterna hyllar regionen och pekar ut den <strong>som</strong> Skandinaviens – ja till och med norra<br />
Europas främsta tillväxtregion. Vi känner <strong>det</strong> och vi ser <strong>det</strong> i Ängelholm, Helsingborg,<br />
Kävlinge/Löddeköpinge, Lomma och Malmö – men inte i <strong>Landskrona</strong>.<br />
Denna stad <strong>som</strong> har <strong>det</strong> bästa läget i Örestadsregionen och bästa tänkbara<br />
förutsättningar. Denna stad <strong>som</strong> ibland, med all rätt, kallas möjligheternas stad – har<br />
istället förvandlats till Örestadsregionens förlorare. En stad med växande sociala<br />
problem, stagnerat näringsliv och ett centrum präglat av butiksdöd och kriminalitet.<br />
Hur har <strong>det</strong> kunnat bli så? Vad är orsaken? Varför stämmer inte kommunpolitikernas<br />
bild av <strong>Landskrona</strong> med den verklighet vi möter i vardagen och varför vidtagas inga<br />
vettiga åtgärder?<br />
Det är många <strong>Landskrona</strong>bor <strong>som</strong> ställer sig dessa frågor. Vi <strong>som</strong> skrivit denna<br />
artikel har <strong>som</strong> många andra förundrats över utvecklingen, känt hopplöshet och<br />
förtvivlan, men också vrede över att vår stad tillåtits att förfalla år efter år.<br />
Det blir nästan out<strong>här</strong>dligt när vi samtidigt är övertygade om <strong>Landskrona</strong>s<br />
fantastiska utvecklingsmöjligheter med sin belägenhet mitt i Örestadsregionen.<br />
Vi vill med denna artikel ge <strong>Landskrona</strong>borna fakta och en analys av orsakerna samt<br />
ett principförslag till hur man långsiktigt skulle kunna vända den negativa<br />
utvecklingen <strong>som</strong> präglat <strong>Landskrona</strong> under de senaste femton åren och <strong>som</strong> förvärrats<br />
under de senaste åren.<br />
FAKTA<br />
Befolkningsstruktur/sociala problem<br />
Om man frågar vad <strong>som</strong> är viktigast i ett fotbollslag – är <strong>det</strong> rimliga svaret:<br />
fotbollsspelarna.<br />
Frågar man vad <strong>som</strong> är ett företags viktigaste resurs blir svaret: medarbetarna. Samma<br />
gäller för en kommun – d v s dess invånare är den viktigaste resursen.<br />
Ålder, utbildningsnivå, yrkestillhörighet, inkomstförhållanden etc. är faktorer <strong>som</strong><br />
avgör situationen och framtiden i en kommun. <strong>Landskrona</strong> har sedan 1990 utvecklats<br />
på ett otillfredsställande sätt i dessa avseenden.<br />
1
• Under perioden 1975-2005 har <strong>Landskrona</strong>s befolkning ökat med endast 2,4%.<br />
Motsvarande för riket är <strong>10</strong>,2%, för Ängelholm 36,1%, för Helsingborg 20,0% och<br />
för Malmö 11,4%. Trots att <strong>Landskrona</strong> i princip stått still har betydande in- och<br />
utflyttningar ägt rum. Dessa har successivt förändrat befolkningsstrukturen och<br />
dramatiskt försämrat de sociala förhållandena i staden jämfört med riket i övrigt.<br />
• <strong>Landskrona</strong> har fått en stor ökning av bidragsberoende hushåll (socialhjälp).<br />
Utgivet ekonomiskt bistånd (socialhjälp) har under 1990–2004 ökat med 223% i<br />
<strong>Landskrona</strong>. I Ängelholm har ökningen varit 31%, i Helsingborg 161% och i<br />
Malmö 67%. Riksgenomsnittet var 75%.<br />
Ett skrämmande faktum är att <strong>hela</strong> 17% av alla barn i <strong>Landskrona</strong> växer upp i<br />
bidragsberoende familjer. Motsvarande siffra för riket var 7% för år 2004.<br />
• Kriminaliteten i <strong>Landskrona</strong> har successivt under 1990–2005 ökat till en nästan<br />
ofattbar nivå.<br />
Grova brott har ökat med 60% under perioden 2002–2004. Motsvarande siffra för<br />
riket var 11%, för Malmö 15% och för Lomma -31%.<br />
<strong>Landskrona</strong> har blivit en av de värst drabbade kommunerna i Sverige vad gäller<br />
kriminalitet.<br />
• Utbildningsnivån i <strong>Landskrona</strong> är låg. Andelen av befolkningen mellan 16-74 år<br />
<strong>som</strong> har eftergymnasial utbildning, tre år eller mer, var 2004 cirka 9,5%.<br />
Motsvarande siffra för riket var 15%, för Ängelholm 13,5%, för Helsingborg 14,3%<br />
och för Malmö 17,9%.<br />
I andra ändan av utbildningssystemet blir bilden än mörkare. Hela 38% av alla<br />
elever <strong>som</strong> gick ut grundskolan 2004 uppnådde ej målen, d.v.s. var underkända i ett<br />
eller flera ämnen. Motsvarande siffra för riket var 24%.<br />
• <strong>Landskrona</strong> har haft en kraftig ökning av antalet invandrare. Denna kategori<br />
utgjorde 2004 cirka 20,5% av kommunens invånare. Motsvarande siffra för riket var<br />
12,2%.<br />
Om barn födda i Sverige av utländska föräldrar inräknas blir siffran 27,2%.<br />
Merparten av dessa bor i tätorten <strong>Landskrona</strong> med cirka 25.000 invånare, vilket<br />
innebär att cirka 40% av befolkningen i tätorten <strong>Landskrona</strong> har invandrarbakgrund.<br />
Majoriteten av invandrare är skötsamma och behövs i <strong>det</strong> svenska samhället. Men<br />
invandring i den storleksordning <strong>som</strong> skett till <strong>Landskrona</strong> skapar problem <strong>som</strong><br />
myndigheterna inte klarat av. En påtaglig segregation har i sin tur gett en otäck<br />
grogrund för rasism och främlingsfientlighet.<br />
• <strong>Landskrona</strong>s medelinkomst och skattekraft är en följdeffekt av ovanstående<br />
faktorer och avviker negativt från riksgenomsnittet. <strong>Landskrona</strong>s skatteunderlag i<br />
procent av riksmedelvär<strong>det</strong> utgjorde sistlidna år 87%. Motsvarande siffra för<br />
Ängelholm var 97%, Helsingborg 99% och Malmö 89%. <strong>Landskrona</strong> har tappat<br />
5%-enheter sedan år 2000.<br />
2
Om man därtill lägger att de kommunala kostnaderna per invånare är betydligt<br />
högre än i riket för övrigt uppkommer en långsiktigt svårlöslig ekonomisk ekvation.<br />
Kortsiktigt har <strong>det</strong>ta lösts genom statliga bidrag. År 2005 genererade<br />
<strong>Landskrona</strong>borna själva cirka 1 miljard kronor i kommunalskatt. Utgifterna för<br />
kommunen uppgick till 1,4 miljarder. Mellanskillnaden om cirka 400 miljoner<br />
kronor – vilket motsvarar löner och sociala avgifter för ca 1.<strong>10</strong>0 kommunalanställda<br />
– utgjordes av statliga bidrag varav ca hälften “inkomstprövade”.<br />
Flertalet av lan<strong>det</strong>s kommuner erhåller bidrag från staten i varierande grad. De <strong>som</strong><br />
erhåller mer än genomsnittet, vilket <strong>Landskrona</strong> gör, utsätter sig för en risk då staten<br />
villkorar sitt bidrag till vad <strong>det</strong> statsfinansiella läget tillåter.<br />
Näringsliv/arbetsmarknad<br />
• <strong>Landskrona</strong> har förlorat 3000 arbetstillfällen på den reguljära arbetsmarknaden<br />
sedan 1990. Detta kan jämföras med Öresundsvarvet <strong>som</strong> hade 2400 anställda när<br />
dess avveckling inleddes 1982.<br />
Under perioden 1990-2004 var nedgången i arbetstillfällen på den reguljära<br />
arbetsmarknaden för <strong>hela</strong> riket 6,7%. Motsvarande siffra för <strong>Landskrona</strong> var 16,8%,<br />
Ängelholm 7,2%, Helsingborg 5,7% och för Malmö 8,0%.<br />
• Trots en väldigt god konjunktur och ett extremt lågt ränteläge tappade <strong>Landskrona</strong><br />
445 arbetstillfällen mellan 2001–2004, vilket ger onda aningar inför en kommande<br />
lågkonjunktur.<br />
Minskningen i <strong>Landskrona</strong> under perioden 2001–2004 motsvarar –3%.<br />
Motsvarande siffror för riket var +1,8%, för Helsingborg +4,8% och för Malmö<br />
–0,3%<br />
• Nyföretagan<strong>det</strong> i <strong>Landskrona</strong> har under <strong>hela</strong> 2000-talet varit mycket lågt och nådde<br />
år 2005 endast upp till cirka 60% av riksgenomsnittet.<br />
• Av den del av <strong>Landskrona</strong>borna <strong>som</strong> befinner sig i arbetsför ålder (20–64 år) hade<br />
endast 65% år 2003 ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Motsvarande siffra<br />
för riket var 75%.<br />
• Företagsklimatet (hur företagen värderar tillstån<strong>det</strong> i och relationen till den kommun<br />
man verkar i) har dramatiskt försämrats. Svenskt Näringslivs sammanställning visar<br />
att <strong>Landskrona</strong> halkat ned från 98:e plats år 2002 till bottenplaceringen 211 år 2005.<br />
• Den senaste etableringen i industriområ<strong>det</strong> Kronan – mycket omtalad i den<br />
kommunala informationen – har tillkommit med hjälp av finansiella åtaganden från<br />
kommunens sida med skattemedel om 40 miljoner kronor, vilket säger en del om<br />
etableringsklimatet.<br />
3
UNDANHÅLLNA FAKTA<br />
När vi grävt fram ovanstående fakta har vi ibland känt en viss förvåning, och i några<br />
fall blivit smått chockerade. Men samtidigt har bilden i stort sett stämt med vad vi<br />
själva upplevt och iakttagit i <strong>Landskrona</strong> under senare år.<br />
Vad <strong>som</strong> däremot förvånar är kommunalpolitikernas ovilja att föra debatten utifrån<br />
relevanta fakta om hur verkligheten ser ut.<br />
Kommunpolitikerna har under <strong>hela</strong> resan från 1990 inte vid ett enda tillfälle givit<br />
<strong>Landskrona</strong>borna en samlad och korrekt bild av läget.<br />
Ej heller har man presenterat någon analys (redogörelse av orsakerna) eller<br />
strategi, d v s hur <strong>Landskrona</strong>s grundläggande problem skall lösas.<br />
I stället har vardagsfrågor <strong>som</strong> trådbussarnas vara eller icke vara, huruvida koloniägare<br />
skall få sova i sina kolonier under vinterhalvåret etc dominerat debatten.<br />
Så blir <strong>det</strong> när väsentligheter och fakta inte tillåts komma fram.<br />
Utan fakta – ingen analys. Utan analys – inga vettiga åtgärder. Då återstår endast<br />
– och <strong>det</strong>ta förekommer i riklig mängd från kommunstyrelsen – små utrop att vi skall<br />
vara positiva – att <strong>det</strong> ordnar sig med tiden och att <strong>det</strong> minsann kan vara lika illa någon<br />
annan stans.<br />
Vid några tillfällen under perioden 1990–2005 har ledningen uppenbarligen känt sig<br />
pressad. Det är då retoriken – <strong>det</strong>ta sockersöta ordflöde – når nästan religiösa höjder:<br />
<strong>Landskrona</strong>bor – tro på Västkustbanan och Öresundsbron! <strong>Landskrona</strong>bor – var<br />
positiva! <strong>Landskrona</strong>bor – tillsammans gör vi skillnad etc.<br />
Skall <strong>Landskrona</strong> lyckas vända utvecklingen behövs mer än retorik och menlösa<br />
förhoppningar att problemen löser sig självt med tiden.<br />
ORSAKEN<br />
En kommuns befolkningsstruktur och sociala sammansättning bestäms i hög<br />
utsträckning av bostadsbestån<strong>det</strong>s fördelning på upplåtelseformerna hyresrätt<br />
kontra bostadsrätt/äganderätt.<br />
Skötsamma familjer med goda arbetsmarknadsförhållanden och rimlig ekonomi<br />
kan mycket väl bo i hyresrätt – men väljer påfallande ofta att bo i bostadsrätt eller<br />
villa. Men sociala problemfamiljer bor, i stort sett, uteslutande i hyresrätt. Denna<br />
enkla sanning är grundläggande om man vill förstå orsaken till <strong>Landskrona</strong>s<br />
negativa utveckling.<br />
I slutet av 1950-talet påbörjade <strong>Landskrona</strong>, likt de flesta kommuner i lan<strong>det</strong>, ett<br />
frenetiskt byggande av flerbostadshus med hyresrätt i <strong>det</strong> vällovliga syftet att bygga<br />
bort den då rådande bostadsbristen. Samtidigt hölls såväl bostadsrätten <strong>som</strong><br />
villaproduktionen tillbaka och <strong>Landskrona</strong> fick en kraftig överrepresentation av<br />
hyresrätter.<br />
4
1977/78 hade bostadsbristen byggts bort och vänts till sin motsats.<br />
Det kommunala bostadsbolaget fick outhyrda lägenheter <strong>som</strong> ökade explosionsartat.<br />
1981-82 uppgick de outhyrda lägenheterna till cirka 700.<br />
Här börjar utvecklingen mot dagens sociala obalanser.<br />
De outhyrda lägenheterna gav upphov till inflyttning från andra kommuner av familjer<br />
med sociala problem. Denna inflyttning påskyndades i vissa fall av de sociala<br />
myndigheterna på andra orter. Vidare beslutade man – med motivet att få hyresgäster<br />
till outhyrda lägenheter – att bli värd för en flyktingförläggning <strong>som</strong> kom att sätta<br />
djupa spår i <strong>Landskrona</strong>s befolkningsstruktur.<br />
Successivt började <strong>Landskrona</strong>hem AB att bli mer restriktiv i sin uthyrningspolitik och<br />
en stor del av problematiken flyttades från stadens norra delar till centrum och stadens<br />
östra delar.<br />
Under 1990-talet har visserligen såväl bostadsrätt <strong>som</strong> villa/äganderätt byggts. Men<br />
<strong>det</strong> totala byggan<strong>det</strong> har varit på relativt låg nivå vad avser tätorten <strong>Landskrona</strong>.<br />
Resultatet av den förda bostadspolitiken har blivit att <strong>Landskrona</strong> har en stor<br />
överrepresentation av hyresrätt i flerfamiljshus jämfört med riksgenomsnittet. Denna<br />
obalans är huvudorsaken till de övriga obalanserna så<strong>som</strong> andelen<br />
socialhjälpsbidragstagare, medelinkomst, andel förvärvsarbetande, utbildningsnivå etc.<br />
Så länge denna obalans består, så länge kommer <strong>Landskrona</strong> att vara belastat med<br />
sociala problem långt över riksgenomsnittet. Och den rådande obalansen på<br />
bostadsmarknaden kommer genom den ständigt pågående in- och utflyttningen att öka<br />
de rådande obalanserna i socialt hänseende.<br />
Andel hyresrätt av totalt bestånd<br />
<strong>Landskrona</strong> och <strong>hela</strong> riket<br />
5
Detta anser vi är <strong>Landskrona</strong>s grundläggande problem. Det är <strong>det</strong>ta <strong>som</strong> är den yttersta<br />
orsaken till stadens tillbakagång. Skall <strong>Landskrona</strong> vända måste man börja <strong>här</strong>. Allt<br />
annat är i princip <strong>som</strong> att försöka bota mässlingen genom att måla över prickarna.<br />
Vill man ha sociala förhållanden <strong>som</strong> i vart fall inte är sämre än riksgenomsnittet,<br />
då måste bostadsmarknadens fördelning avseende hyresrätt kontra<br />
bostadsrätt/äganderätt också anpassas till riksgenomsnittet.<br />
ATT VÄNDA UTVECKLINGEN<br />
Nedanstående tre målsättningar måste bli vägledande:<br />
• Ge <strong>Landskrona</strong> en befolkningssammansättning <strong>som</strong> motsvarar riksgenomsnittet<br />
• Skapa förutsättningar för etablering och utveckling av ett modernt näringsliv<br />
• Tillföra kundunderlag och köpkraft till centrum för att <strong>det</strong>ta skall överleva <strong>som</strong><br />
stadens kärna med en rimlig servicenivå.<br />
• Attraktivt boende<br />
Vad <strong>det</strong> i grunden handlar om är således att skapa balans på bostadsmarknaden genom<br />
att öka bostadsrättens/äganderättens andel av bostadsmassan och successivt anpassa<br />
den till riksgenomsnittet. Sådan byggnation måste med nödvändighet förläggas till<br />
attraktiva lägen – helst med sundsutsikt – för att skapa inflyttning av familjer <strong>som</strong><br />
eftertraktar och har möjligheter till sådana boendemiljöer. <strong>Landskrona</strong> behöver<br />
inflyttning av familjer <strong>som</strong> har jobb och en rimlig ekonomi för att skapa balans i<br />
befolkningsstrukturen. Dessa människor har valfrihet. För att få dessa att välja<br />
<strong>Landskrona</strong> framför alla andra alternativ, måste man ha något attraktivt att erbjuda.<br />
Något <strong>som</strong> alla andra kommuner inte har i samma utsträckning.<br />
Dessbättre är <strong>Landskrona</strong> lyckligt lottad <strong>här</strong>vidlag. Stadens långa kustremsa ger stora<br />
möjligheter för byggnation av attraktiva bostäder med regional attraktionskraft,<br />
exempelvis:<br />
– Vesterstad ca 1.000 bostäder<br />
– Hamnområ<strong>det</strong> 500<br />
– Norra <strong>Landskrona</strong> 500<br />
– Övrigt 500<br />
2.500<br />
Vesterstadsprojektet är en fortsättning på <strong>Landskrona</strong>s 300-åriga tradition att genom<br />
utfyllnad växa västerut – ut mot Sun<strong>det</strong>.<br />
Erik Dahlberg skissade redan på 1680-talet upp <strong>Landskrona</strong>s utbyggnad västerut. År<br />
1747 färdigställdes planen av Henrik von Leiwen. Den planen aktualiserades av den<br />
6
nyligen avlidne <strong>Landskrona</strong>-arkitekten Peter Broberg och utreddes grundligt i <strong>det</strong> s.k.<br />
La-90 projektet i slutet av 1980-talet.<br />
Vesterstadsprojektet är fascinerande. <strong>Landskrona</strong> skulle få ett norra Europas Venedig<br />
eller Örestadsregionens Port Grimaud- ett lyft med otrolig psykologisk sprängkraft.<br />
Gjorda utredningar visar att cirka 300.000m2 mark skulle kunna fyllas ut till en<br />
kostnad <strong>som</strong> understiger befintliga markpriser.<br />
Miljön skulle kunna bli fantastisk med utsikt över Sun<strong>det</strong>, rikligt med båtplatser och<br />
med <strong>Landskrona</strong> centrum på gångavstånd. Projektet beräknas kunna ge cirka <strong>10</strong>00<br />
attraktiva bostäder med regional attraktionskraft och positiv inflyttning till<br />
<strong>Landskrona</strong>.<br />
7
Kommunens roll bör vara att tillse att erforderliga tillstånd erhålles och att nödvändiga<br />
planer fastställs. Därefter bör ett lämpligt privat konsortium ta vid och stå för<br />
byggnation och finansiering. Sådana aktörer kommer att stå i kö när ett projekt av<br />
Vesterstads kaliber – mitt i Örestadsregionen – är färdigplanerat och klart för<br />
byggnation.<br />
Nyhamnsprojektet kan sägas vara en start på Vesterstad. Men Nyhamnsprojektet i sig<br />
är för litet – cirka 200 lägenheter – <strong>som</strong> till övervägande delen kommer att bebos av<br />
befintliga landskronabor. Inget fel i <strong>det</strong>ta. I nästa etapp kommer inflyttningen att öka i<br />
takt med att <strong>Landskrona</strong>marknaden blir mättad. Vi skall inte glömma bort att <strong>det</strong> krävs<br />
5000-7000 nya invånare av en viss kategori innan <strong>Landskrona</strong>s befolkningsstruktur är<br />
i balans.<br />
De övriga projekten omfattar “gamla station<strong>som</strong>rå<strong>det</strong>” och områ<strong>det</strong> ut mot hamnen<br />
samt byggnation på nuvarande campingplatsen och Ulkavallen. Verksamheterna på de<br />
två sistnämnda områdena kan ges goda lokaliseringsalternativ.<br />
Totalt skulle cirka 2500 bostäder med, i huvudsak, bostadsrätt/äganderätt kunna<br />
uppföras. Härvidlag förutsätts att attraktionskraften är så stor att bostäderna i huvudsak<br />
kommer att disponeras av familjer <strong>som</strong> flyttar till <strong>Landskrona</strong> utifrån.<br />
Den mark <strong>som</strong> <strong>Landskrona</strong> kommun köpt öster om Ringvägen kan långsiktigt vara<br />
värdefull. Men <strong>som</strong> dragplåster för positiv inflyttning är den inte tillräcklig attraktiv.<br />
<strong>Landskrona</strong>s potential ligger västerut mot Sun<strong>det</strong> – inte österut mot lan<strong>det</strong>.<br />
Om vi gör tankeexperimentet att samtliga 2500 lägenheter byggs i form av<br />
bostadsrätt/äganderätt kommer denna upplåtelseform att öka från 47,8% till 53,8% att<br />
jämföra med riksgenomsnittet 60,4%. Inte ända fram – men en bit på väg.<br />
Självfallet är <strong>det</strong> inget fel på hyresrätt i sig. Denna form för boende är oftast den<br />
enda ekonomiskt möjliga för unga människor. Även många andra väljer denna<br />
boendeform av en rad olika orsaker. Det är givet att efterfrågan på hyreslägenheter<br />
skall tillgodoses. Vad <strong>det</strong> <strong>hela</strong> handlar om är balansen mellan upplåtelseformerna<br />
och där <strong>Landskrona</strong> bör ha ungefär samma förhållanden <strong>som</strong> riksgenomsnittet.<br />
• Näringsliv<br />
Attraktivt boende är <strong>det</strong> främsta instrumentet för att rätta till <strong>Landskrona</strong>s sociala<br />
obalanser. Men även för näringslivet är tillgång till attraktiva bostäder en avgörande<br />
faktor.<br />
Den viktigaste lokaliseringsfaktorn för dagens moderna näringsliv är utan tvekan<br />
tillgången till välutbildad arbetskraft. Där den finns och trivs i en god totalmiljö<br />
– dit kommer även näringsverksamheten.<br />
Att lyckas i näringslivssammanhang har inget med politiska ideologier eller<br />
partipolitik at göra. Se till att dra nytta av den kompetens <strong>som</strong> finns i staden bland<br />
erfaret företagsfolk och låt t.ex. kommunens industrimark drivas av privata aktörer.<br />
8
Den organisation <strong>som</strong> idag hanterar utvecklingsfrågor är ett sammelsurium av<br />
kommunala förvaltningar, stiftelse och ett antal bolag <strong>som</strong> i grunden måste organiseras<br />
om. Arbetet måste ges tillräcklig kompetens och handlingsförmåga för att lyckas och<br />
ges möjligheter att dra nytta av en ökad tillgång på attraktiva bostäder.<br />
• Högskola<br />
All erfarenhet av modern näringslivsutveckling visar på betydelsen av<br />
högskoleutbildning. Vi har på nära håll Malmö, Ronneby, Växjö och Jönköping <strong>som</strong><br />
alla bär på lyckade högskole/universitetssatsningar.<br />
<strong>Landskrona</strong> bör intensifiera sina satsningar och inrikta sig på en framtidsorienterad<br />
nisch inom teknik och/eller ekonomi. Det kommer sannolikt att krävas rejäla<br />
investeringar från kommunens sida – men all erfarenhet visar på vär<strong>det</strong> av <strong>det</strong>ta.<br />
Lokalisering bör ske på gångavstånd från centrum.<br />
• Centrum<br />
<strong>Landskrona</strong> centrum har under lång tid lidit av brist på köpkraft. Detta elementära<br />
faktum är huvudorsaken till butiksdöden och stagnationen.<br />
Av någon underlig anledning tycks <strong>det</strong>ta vara förbisett i alla de krampaktiga försök<br />
<strong>som</strong> gjorts under många år att vända utvecklingen.<br />
Butiker, av vad slag <strong>det</strong> månde vara, är företag och underkastade företagan<strong>det</strong>s<br />
ekonomiska villkor – intäkterna måste överstiga kostnaderna. För att åstadkomma<br />
<strong>det</strong>ta krävs i princip en enda sak – kunder.<br />
Det är <strong>det</strong>ta <strong>som</strong> är bristen och orsaken till kräftgången för <strong>Landskrona</strong> centrum.<br />
Inte färgsättningen på lyktstolparna, inte blomsterarrangemangen, inte alla<br />
aktiviteter med krogkvällar, festivaler och Gud vet vad. Det är nog trevligt och bra –<br />
men <strong>det</strong> kan aldrig ersätta köpkraft, d.v.s. kundunderlag.<br />
Vesterstadsprojektet, byggnation vid gamla station<strong>som</strong>rå<strong>det</strong> och etablering av<br />
högskola skulle ge <strong>Landskrona</strong> centrum <strong>det</strong> tillskott av människor och köpkraft <strong>som</strong><br />
behövs.<br />
Huvudinstrumenten för att nå de angivna målen är således sundsnära<br />
bostadsproduktion och vettiga näringslivsinsatser gärna i kombination med etablering<br />
av högskola. Motorn är utan tvekan att bygga attraktiva bostäder helst med sundsutsikt<br />
för att skapa förutsättningar för en positiv inflyttning.<br />
Något annat effektivt sätt att råda bot på <strong>Landskrona</strong>s sociala obalanser finns inte!<br />
Därtill är <strong>det</strong>ta nödvändigt om man vill att centrum skall överleva med rimlig<br />
servicenivå. Ingen köpkraft/kunder – inga affärer!<br />
Vidare har tillgång till kvalificerad arbetskraft blivit den viktigaste faktorn för<br />
lokalisering av modern näringsverksamhet. Även i <strong>det</strong>ta sammanhang spelar boen<strong>det</strong><br />
en avgörande roll.<br />
9
AVSLUTNINGVIS<br />
Det har gått 15 år sedan kommunalpolitikerna bordlade/sa nej till förslaget från La-90<br />
gruppen med bl.a. Vesterstadsprojektet.<br />
Dessbättre har vi kunnat notera att många idag beklagar att man inte tog varningssignalerna<br />
på allvar och genomförde åtgärderna.<br />
Men <strong>det</strong> är inte för sent! Det krävs dock att <strong>Landskrona</strong> tar sig samman och att<br />
partipolitiska överväganden och prestige läggs åt sidan. <strong>Landskrona</strong>s utveckling och<br />
framtid måste överordnas allt annat – t.o.m. fördelningen av en eller annan<br />
kommunalrådspost.<br />
<strong>Landskrona</strong> måste få en nystart, där vi sätter punkt för <strong>det</strong> <strong>som</strong> varit och blickar<br />
framåt.<br />
En nystart baserad på insikten om nödvändigheten av en långsiktig strategi för att<br />
rätta upp stadens sociala obalanser. En strategi <strong>som</strong> tar tillvara våra unika<br />
möjligheter till attraktivt boende nära sun<strong>det</strong> med Vesterstadsprojektet i spetsen.<br />
Som ser <strong>det</strong> positivt och nödvändigt med inflyttning av familjer <strong>som</strong> kan ge centrum<br />
och näringslivet en chans, och inte minst ge <strong>Landskrona</strong> ett normalt socialt liv.<br />
Det kommer att ta tid att vända utvecklingen – och <strong>det</strong> finns en rad svårigheter<br />
att övervinna. Men <strong>det</strong> kommer att lyckas – om viljan finns och insikten om att<br />
kompetens och handlingskraft måste gå före partipolitiska egenintressen.<br />
Om däremot kommunalpolitikerna även denna gång sticker huvu<strong>det</strong> i sanden<br />
kommer <strong>Landskrona</strong> att hamna i ett hopplöst läge. Görs inget radikalt och<br />
långsiktigt nu – kommer kräftgången att fortsätta med ökade sociala obalanser,<br />
besvärande kriminalitet, ökad arbetslöshet och ett näringsliv <strong>som</strong> krymper i<br />
omfattning.<br />
<strong>Landskrona</strong> och vi landskronabor är värda ett bättre öde!<br />
Börje Andersson, Peter Billquist, Jon Halvarsson, Kenneth Håkansson,<br />
Göran Rossling, Per Sjöbohm, Kenneth Weberg<br />
(All statistik i denna artikel är hämtad från Statistiska Centralbyrån, SCB)<br />
<strong>10</strong>