JOHAN FRID - Didacta
JOHAN FRID - Didacta
JOHAN FRID - Didacta
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>JOHAN</strong> <strong>FRID</strong><br />
SKAPA · KOMMUNICERA · FÖRSTÅ
INNEHÅLL<br />
BILDSAMTAL ............................ 5<br />
Skaparglädje ...................................... 6<br />
Innan du börjar ............................... 14<br />
MATERIAL ................................ 16<br />
Blyerts ................................................ 17<br />
Kol och fetkrita ............................... 21<br />
Tusch .................................................. 25<br />
Teckna med färger ........................ 28<br />
Papper ............................................... 29<br />
TECKNA FORMER ................. 30<br />
Hjälpformer ...................................... 31<br />
SMÅSKISSER ........................... 38<br />
Småskisser för att leta motiv ..... 39<br />
PERSPEKTIV ............................ 46<br />
Rummet och formen .................... 47<br />
Bildrummet – bilddjupet ............ 48<br />
Perspektivregler ............................. 50<br />
Centralperspektiv –<br />
enpunktsperspektiv ...................... 51<br />
Tvåpunktsperspektiv .................... 53<br />
Runda former i perspektiv .......... 59<br />
Trepunktsperspektiv ..................... 61<br />
Komplicerade föremål<br />
i perspektiv ...................................... 65<br />
Mer om rumskänsla ...................... 68<br />
LJUS och SKUGGA................ 70<br />
Ljus och ljuskällor .......................... 71<br />
Skuggor ............................................. 72<br />
Formen och skuggan ................... 76<br />
MÄNNISKOR och DJUR....... 80<br />
Streckgubbar och<br />
volymmänniskor ............................ 81<br />
Kroppens hjälpformer .................. 82<br />
Kroppens lutning, rörelseriktning<br />
och balans ...................... 84<br />
Händer och fötter .......................... 91<br />
Huvudet och ansiktet ................... 93<br />
Kläder ................................................. 94<br />
Teckna djur ....................................... 98<br />
FÖRENKLINGAR och<br />
FÖRTYDLIGANDEN ............102<br />
Urval och förenklingar .............. 103<br />
Visuell idé ...................................... 104<br />
Teckna rörelser ............................ 107<br />
Bilduttrycket ................................. 108<br />
KOMPOSITION<br />
och KONTRAST ....................110<br />
Komposition ................................. 111<br />
Komposition och bilduttryck . 119<br />
Komposition i djupled .............. 121<br />
Kontraster ...................................... 122<br />
FÖRBÄTTRINGAR ................126<br />
Studera och avbilda ................... 127<br />
Förbättringar ................................ 128<br />
FORMEN och LJUSET ........134<br />
Ljus ................................................... 135<br />
Att modellera fram ljuset ......... 138<br />
Ljus, stämning och atmosfär ... 140<br />
MÅLERI ...................................144<br />
Färger att måla med .................. 145<br />
Verktyg ........................................... 148<br />
Underlag ........................................ 150<br />
Måleriteknik .................................. 152<br />
Färg .................................................. 157<br />
Några kulörer ............................... 158<br />
Att blanda färg ............................. 160<br />
Färgernas indelning ................... 161<br />
Komplementfärger .................... 163<br />
Färgsfären ...................................... 168<br />
Induktans ....................................... 174<br />
Varma och kalla färger .............. 175<br />
Färg och djupverkan ................. 178<br />
Färgen som uttryck .................... 179<br />
Färgens symboliska och<br />
psykologiska verkan .................. 181<br />
MÅLERITEKNIK ....................184<br />
Färgpåläggning ........................... 185<br />
Collage ............................................ 196<br />
SKULPTUR .............................198<br />
Relief och skulptur ..................... 199<br />
Verktyg och material ................. 200<br />
Användning och<br />
egenskaper ................................... 201<br />
Skulpturteknik ............................. 203<br />
GRAFIK ...................................210<br />
Avtryck och mångfald ............... 211<br />
FOTO och DATORBILDER.. 216<br />
Fotografier ..................................... 217<br />
Datorbilder .................................... 225<br />
Tekniker .......................................... 225<br />
3D-grafik ........................................ 230<br />
Bildmanipulation ........................ 232<br />
GRAFISK FORMGIVNING.. 234<br />
Text och bild i samverkan ........ 235<br />
Här går man .................................. 236<br />
Typografi ........................................ 237<br />
BILDUTTRYCK ......................244<br />
Inlevelse ......................................... 245<br />
Ytterligheter ................................. 250<br />
Extrema förenklingar ................ 252<br />
Perception ..................................... 253<br />
Intryck och uttryck ..................... 257<br />
BILDKOMMUNIKATION ....260<br />
Återgivning ................................... 266<br />
MASSBILDEN ........................276<br />
Bilder i dagens samhälle .......... 277<br />
Massbilden .................................... 278<br />
Olika slags massbilder .............. 280<br />
Kommunikationsförloppet ..... 286<br />
BILDTOLKNING ....................290<br />
Mottagaren ................................... 291<br />
Teckenbetydelser ....................... 293<br />
Teckensammankopplingar ..... 296<br />
Bildkoder ....................................... 298<br />
Tolkning av<br />
konstnärliga bilder ..................... 300
BILDSAMTAL<br />
MÄNNISKAN ÄR EN SKAPANDE VARELSE OCH DE FLESTA<br />
AV OSS FINNER EN STOR GLÄDJE I SJÄLVA SKAPANDET,<br />
ANTINGEN DET GÄLLER ATT BYGGA NÅGOT, SKRIVA EN<br />
BERÄTTELSE ELLER MÅLA EN BILD.<br />
5
SKAPARGLÄDJE<br />
De flesta av oss har som barn tecknat och målat nästan dagligen.<br />
Det var ett sätt att utforska världen och vardagen, att behandla de<br />
dagliga upplevelserna, men också ett sätt att träna motoriken.<br />
Efter några aktiva barndomsår blev det stopp för många av oss,<br />
bara ett fåtal fortsatte, oftast de som kunde teckna ”fint”, alltså<br />
noggrant och naturtroget. Leken och glädjen med skapandet stannade<br />
av och vi utvecklade inte vår förmåga att uttrycka oss och<br />
kommunicera med bilder.<br />
Varför så många slutade att teckna och måla kan vi bara spekulera<br />
i. Blev det vi gjorde inte bra nog, så att det var våra egna krav som<br />
fråntog oss lusten? Eller prioriterades bildskapandet i skolan inte<br />
tillräckligt? Eller var det helt andra aktiviteter som tog överhanden<br />
efter hand som vi växte upp?<br />
Människan är en skapande varelse och de flesta<br />
av oss finner en stor glädje i själva skapandet, antingen<br />
det gäller att bygga en vedbod, anlägga en<br />
trädgårdsrabatt eller måla en bild.<br />
Om vi inte lyckas göra bilder som vi tycker är tillräckligt skickligt<br />
utförda, finns det stor risk att själva skaparglädjen försvinner.<br />
Ett av målen med den här boken är att du ska bli säker på att<br />
teckna och måla, att du ska kunna skapa sådana bilder som du<br />
känner dig nöjd med och med stolthet kan visa upp. Och inte minst<br />
– att du ska tycka det är roligt!<br />
BILDSPRÅKET<br />
Bildskapande innebär inte bara skickligt utförda bilder. Bilden har<br />
kanske också en än viktigare funktion. Den är ett sätt att kommunicera,<br />
likt det talade språket.<br />
Dagligen omger vi oss med och tittar på hundratals bilder. En promenad<br />
genom staden eller en kväll framför TV ger oss mängder av<br />
intryck i form av bilder. I vår tid, i informationsåldern, är tal och<br />
bilder de vanligaste informationsspridarna.<br />
I en värld där bilder blir allt vanligare och vanligare måste man<br />
lära sig bildspråket för att kunna förstå och hantera sin omvärld,<br />
för att kunna bli delaktig i sitt samhälle.<br />
6 Bildsamtal<br />
»MÄNNISKAN ÄR EN<br />
SKAPANDE VARELSE«
MATERIAL<br />
MAN KAN TECKNA MED ALLT – FRÅN PINNAR OCH GRILLKOL<br />
TILL SPECIALGJORDA PENNOR OCH DYRA TUBFÄRGER. VAN-<br />
LIGTVIS ANVÄNDER VI BLYERTS, KOL, KRITA ELLER TUSCH.<br />
GENOM ATT ARBETA MED OLIKA MATERIAL LÄR DU DIG DERAS<br />
EGENSKAPER OCH UPPTÄCKER VAD DE LÄMPAR SIG BÄST FÖR.<br />
16 Material
KOL och FETKRITA<br />
Kol skiljer sig från blyerts genom sin kraftiga svärta och framför<br />
allt genom att man har större möjlighet att teckna bredare linjer<br />
och hela ytor. Hela ytor får man fram genom att rita med kolbitens<br />
”bredsida”.<br />
Valörerna får man fram genom att variera trycket mot papperet.<br />
Man kan också fördriva (smeta ut, se sidan 23) kolet med en tygtrasa<br />
eller en bit hushållspapper för att få fram gråtonerna. Du kan<br />
sudda kol med ett speciellt radergummi (knåd-radergummi).<br />
1<br />
2<br />
3<br />
Knåd-radergummi.<br />
FIXERING<br />
Kol smetar och dammar<br />
och vill man behålla sina<br />
kolteckningar måste de<br />
fixeras.<br />
I konstnärsmaterialaffärer<br />
finns speciella fixativ som<br />
sprayas på teckningen.<br />
Observera att vissa fixativ<br />
kan vara skadliga att<br />
inandas. Läs föreskrifterna<br />
på förpackningen!<br />
Här har gråtonerna skapats<br />
genom olika tryck (1),<br />
fördrivning (2) och genom<br />
varierat tryck och lutning (3).<br />
Kol kan lätt fördrivas med en<br />
tygtrasa eller en papperstuss.<br />
(Sämskskinn eller en bit vitt<br />
bröd går också bra!)<br />
21
FÖRDRIVNING<br />
Att smeta ut med fingrarna istället<br />
för att använda en tygtrasa är<br />
bekvämt och lätt. Det är dock inte<br />
en metod man bör vänja sig vid,<br />
eftersom det är lätt att glömma sig<br />
och få in färgstoff i munnen.<br />
Kol anses ofarligt, men många<br />
andra färgstoff är ohälsosamma,<br />
vissa rentav giftiga.<br />
ÖVNINGAR<br />
• Gör en gråskala med fem valörer med kol eller fetkrita.<br />
Välj själv om du vill arbeta med olika tryck eller fördrivning.<br />
23
TECKNA FORMER<br />
DET MEST GRUNDLÄGGANDE I BILDSKAPANDET<br />
ÄR ATT LÄRA SIG SE FÖREMÅLENS FORM.<br />
30 Teckna former
HJÄLPFORMER<br />
Det kan ibland vara svårt att veta hur och var man ska börja<br />
teckna. Kanske börjar man rita ett öga på en figur och sedan visar<br />
det sig att inte fötterna får plats, eller så har huvudet blivit alldeles<br />
för stort och kroppen för liten eller fötterna flera nummer för<br />
stora.<br />
För att undvika sådana missöden börjar vi med att förenkla det vi<br />
ska teckna, så att bara några enkla övergripande former blir kvar.<br />
Dessa former som hjälper dig att placera motivet rätt på papperet<br />
kallar vi för hjälpformer.<br />
Hjälpformerna kan vara våra vanligaste geometriska figurer triangeln,<br />
kvadraten, cirkeln och varianter av dem såsom rektangeln,<br />
romben och ellipsen. De kallas för grundformer.<br />
Triangel Kvadrat Cirklel Romb Rektangel Ellips/Oval<br />
Grundformerna.<br />
Grundformerna är viktiga i bildsammanhang eftersom praktiskt<br />
taget alla motiv kan förenklas till grundformer. Se till exempel<br />
ljusstaken i bilden nedan. Ljusstaken kan inneslutas i en triangel<br />
(egentligen en kon, men mer om det senare).<br />
Genom att först skissa triangeln – hjälpformen – är det lättare att få ljusstaken rätt<br />
placerad på papperet.<br />
Tjädertuppen fick inte plats<br />
på papperet. Ibland gör det<br />
inte så mycket att motivet<br />
inte får plats, andra gånger<br />
fungerar det sämre.<br />
31
Bananen i nästa bildexempel är en del av en ellips. Denna grundform<br />
blir en hjälpform när vi skissar upp bilden. Hjälpformen<br />
skissar vi upp svagt med hård penna.<br />
En oval blir en hjälpform när vi skissar bananen.<br />
Att lära sig se grundformerna är viktigt. Innan du börjar teckna<br />
ska du därför studera ditt motiv mycket noga. Sedan skissar du<br />
svagt hjälpformerna. Kanske du får sudda ut och skissa igen innan<br />
du är nöjd med placeringen.<br />
Kvisttomaternas hjälpform är näst intill kvadratisk.<br />
Ofta kan det vara flera hjälpformer som hjälper dig att få delarna på plats.<br />
Hjälpformerna suddas ut efterhand.<br />
32 Teckna former
SMÅSKISSER<br />
ATT UPPTÄCKA HELHETEN OCH HJÄLPFORMER ÄR<br />
VIKTIGT VID BILDSKAPANDET. EN METOD ÄR ATT<br />
ARBETA MED SMÅSKISSER. DÅ FÅR DU OCKSÅ EN<br />
DEL ANNAT PÅ KÖPET.<br />
38 Småskisser
SMÅSKISSER – FÖR ATT LETA MOTIV<br />
Överallt finns det motiv som är intressanta att avbilda, men ibland<br />
kan det vara svårt att upptäcka dem. Att göra småskisser är ett sätt<br />
och även en väg att nå den färdiga bilden, antingen det är fråga om<br />
en teckning, målning eller skulptur.<br />
Genom att göra en mängd småskisser för du en ”bildmässig dialog”<br />
med dig själv, en dialog där du söker bästa eller lämpligast:<br />
• bildvinkel (varifrån du ser motivet)<br />
• bildutsnitt (vad du ser av motivet)<br />
• material (vad du tecknar med)<br />
• teknik (om du ska teckna linjer, hela ytor osv)<br />
Som exempel på hur man kan använda småskisser ska vi arbeta med<br />
ett stilleben. Som motiv har vi en mängd föremål placerade i grupp.<br />
Uppbyggt motiv som kan nyttjas av flera tecknare.<br />
Bildvinkel och bildutsnitt<br />
berör bildens komposition,<br />
ett område som vi behandlar<br />
på sidan 111.<br />
Stilleben = motiv eller bild<br />
som föreställer livlösa föremål.<br />
39
SAMMANFATTNING<br />
Att arbeta med småskisser är ett utmärkt sätt att hitta intressanta<br />
motiv, samtidigt som man tränar sitt formseende.<br />
ÖVNINGAR<br />
• Bygg upp ett eget motiv för stilleben, antingen själv eller tillsammans<br />
med andra. Välj saker som är vanliga hemma, t ex husgeråd<br />
eller möbler.<br />
Gör 10 stycken småskisser under en eller högst två timmar. Lägg<br />
sedan ut dem på golvet eller sätt upp dem på väggen. Studera<br />
teckningarna och välj ut en som du vill arbeta vidare med.<br />
Teckna denna större än småskisserna, antingen på A4 eller A3.<br />
Arbeta igenom motivet ordentligt tills du är nöjd med bilden.<br />
• Teckna av hela stillebenet. Teckna dessutom ut tak, väggar och<br />
golv från det rum som stillebenet befinner sig i.<br />
• Plocka ut en liten del av motivet med hjälp av siktruta. Välj en<br />
utsnitt så att man vid första ögonkastet inte ser vad det föreställer<br />
och teckna en kraftigt förstorad bild. Helst betydligt större än<br />
vad motivet är i verkligheten.<br />
45
46 Perspektiv<br />
PERSPEKTIV<br />
ÄVEN OM MAN STUDERAR ETT MOTIV NOGA<br />
LYCKAS MAN IBLAND INTE ÅTERGE DET PÅ ETT<br />
TROVÄRDIGT SÄTT. DÅ KAN KUNSKAPER OM<br />
PERSPEKTIVREGLERNA HJÄLPA OSS ATT FÅ<br />
RÄTT PÅ FORMERNAS VOLYM OCH BILDDJUPET.
PERSPEKTIVREGLER<br />
Hur skapar man då illusionen av ett tredimensionellt<br />
rum? Ett hjälpmedel är att använda sig<br />
av perspektivreglerna. Det blir en del geometri<br />
som kan verka hämmande på bildskapandet,<br />
men reglerna är viktiga att känna till när man<br />
ska skapa trovärdiga bilder.<br />
Den viktigaste linjen i bildrummet är horisontlinjen.<br />
Horisonten är det du ser längst bort, där<br />
himlen och jorden möts. Horisonten kan vara<br />
täckt av hus, berg eller skog, men den finns alltid<br />
där långt bort i fjärran, så långt bort du kan<br />
komma.<br />
För att kunna teckna med hjälp av perspektivreglerna<br />
måste du känna till hur horisonten förhåller<br />
sig till de övriga föremålen i ditt synfält*.<br />
Horisonten är alltid i din ögonhöjd! Oavsett om<br />
du sitter ner på marken eller står på översta våningen<br />
i ett höghus, har du horisonten i ögonhöjd.<br />
Detta har stor betydelse när du ska avbilda<br />
på ett papper.<br />
I bildserien har vi illustrerat ett hus från tre<br />
olika ögonhöjder. I grodperspektiv ser vi huset<br />
”underifrån” (under normal ögonhöjd), och i<br />
fågelperspektiv ser vi det ”ovanifrån” (högt<br />
över normal ögonhöjd).<br />
Lägg märke till var horisontlinjen hamnar i synfältet<br />
när du tittar rakt fram. Allra tydligast ser<br />
du om du använder vinkelhakar eller siktruta.<br />
Hålls siktrutan vertikalt hamnar horisontlinjen<br />
högt i fågelperspektiv och lågt i grodperspektiv.<br />
Prova själv!<br />
TIPS! Lägg horisontlinjen högt på papperet när du<br />
tecknar i fågelperspektiv, och lågt på papperet när du<br />
tecknar i grodperspektiv.<br />
*Synfält: Det du ser när du tittar åt ett håll utan att röra på<br />
huvudet.<br />
50 Perspektiv<br />
Du står upp och tittar mot horisonten. Horisontlinjen<br />
befinner sig i din ögonhöjd, dvs ungefär mitt<br />
i ditt synfält när du blickar mot horisonten.<br />
Ligger du ner ser du huset underifrån, i grodperspektiv.<br />
Horisontlinjen befinner sig i din ögonhöjd, dvs<br />
lågt i ditt synfält.<br />
Från ett träd ser du motivet i fågelperspektiv.<br />
Horisontlinjen befinner sig i din ögonhöjd, dvs högt<br />
i ditt synfält.
Att justera bilder i höjdperspektiv är något som ofta ger allra sista<br />
touchen för att den ska bli trovärdig. Titta på cylindern längst till<br />
vänster, som är ritad med två likadana ellipser och två lodräta<br />
streck. Visst ser bilden lite tråkig ut?<br />
Den övre ellipsen bör se annorlunda ut än den undre om vi ska<br />
följa perspektivreglerna. De ”lodräta” linjerna är inte parallella<br />
utan samlas någonstans under cylindern.<br />
a) b)<br />
c) d)<br />
Två lika stora ellipser. Den undre ellipsen ska vara Linjerna är inte lodräta<br />
öppnare och mindre än den<br />
övre.<br />
utan smalnar av nedåt.<br />
Den högra teckningen är tydligare i sitt perspektiv.<br />
62 Perspektiv<br />
Cylinder i trepunktsperspektiv.
KOMPLICERADE FÖREMÅL<br />
i PERSPEKTIV<br />
Nu har du lärt dig att teckna grundformer i perspektiv och att hitta<br />
grund- och hjälpformer i mera komplicerade föremål. Dessa kunskaper<br />
kan du använda när du tecknar nästan vad som helst.<br />
När du tecknar av ett föremål försöker du först se efter om föremålet<br />
skulle kunna ”skrivas in” i grundformer. Därefter kan du runda<br />
av formerna och lägga till detaljer.<br />
Ryggsäcken kan ses som två lådformer. Man kan<br />
börja tecknandet med att få dessa trovärdigt i<br />
perspektiv.<br />
Det underlättar att ”skriva in”<br />
även så här komplicerade former,<br />
för att få rätt på alla sidorna<br />
Efter att man fått grepp om grundformerna och<br />
perspektivet är det vanligare att man syftar en<br />
del former, eftersom det blir oöverskådligt att<br />
rita alla hjälplinjer.<br />
65
LJUS och SKUGGA<br />
DET ÄR LJUSET SOM BESKRIVER FORMERNA OCH LYSER UPP DET<br />
RUM VI TECKNAR. VI SER ETT FÖREMÅL FÖR ATT LJUSET FRÅN<br />
SOLEN ELLER EN LAMPA REFLEKTERAS AV FÖREMÅLET OCH<br />
TRÄFFAR VÅRA ÖGON.<br />
LJUSET OCH SKUGGAN FÖLJER KLARA REGLER. RÄTT ANVÄNDA<br />
FÖRDJUPAR DE BILDRUMMET OCH TECKNAR UT FORMERNAS<br />
VOLYMER.
SKUGGOR<br />
Studera bilden av bollen som ligger på ett ljust underlag och lägg<br />
speciellt märke till skuggorna.<br />
Det ljusaste partiet på bollen kallar man för ljusdager och är den<br />
del av bollen som ligger direkt i ljusstrålarnas väg.<br />
På underlaget finns en slagskugga av föremålet och på bollens baksida<br />
och undersida finns en egenskugga.<br />
Lägg märke till en del skuggdetaljer som gör att bollen uppfattas<br />
rund. Egenskuggan är inte mörkare och mörkare. På grund av reflektioner<br />
mot underlaget blir egenskuggan aningen ljusare i området<br />
närmast slagskuggan.<br />
Ljusdager<br />
Ett vikt vitt papper. Skuggsidan uppfattas<br />
gråaktig, slagskuggan blir inte<br />
lika mörk pga av reflexioner.<br />
72 Ljus och skugga<br />
Egenskugga<br />
Slagskugga<br />
Det finns många olika sätt att teckna<br />
skuggor. Här har man använt streck.<br />
Ljuset kommer framifrån från<br />
vänster. Det finns två slags<br />
skuggor, föremålets egenskugga<br />
och slagskuggan.<br />
Ljusdager kallas det som är<br />
den återgivna formens ljusaste<br />
parti.
• Teckna dina skålar och fat från perspektivövningarna, men<br />
koncentrera dig bara på skuggan. Teckna på valfritt sätt.<br />
• Titta på bilderna av ljusstakarna och föreställ dig läge och styrka<br />
på ljuskällorna. Bestäm även läget på slagskuggan.<br />
79
MÄNNISKOR och DJUR<br />
MÄNNISKAN ÄR FÖRMODLIGEN DET VANLIGASTE<br />
AVBILDADE MOTIVET GENOM TIDERNA, KANSKE FÖR<br />
ATT VI ÄR MÄNNISKOR OCH TYCKER ATT VI SJÄLVA<br />
OCH ANDRA ÄR INTRESSANTA. ALLA MÄNNISKOR ÄR<br />
JU LIKA, OCH ÄNDÅ SÅ OLIKA. DET HAR ALLTID<br />
FASCINERAT OSS OCH KOMMER SÄKERT ATT GÖRA<br />
SÅ I ALLA TIDER.<br />
80 Människor och djur
MELLANRUMSFORMER<br />
Benens lägen berättar om hur din figur står i rummet. Avståndet<br />
mellan de båda benen bildar då en ”osynlig” eller negativ form.<br />
Det är denna mellanrumsform som visar avståndet mellan benen<br />
och fötterna i sid-, höjd- och djupled. (Kroppens egen volym kallas<br />
i det här sammanhanget för positiv form, medan mellanrumsformen<br />
är en negativ form.)<br />
Mellanrumsformer, som bildas överallt runt en form, är lika viktiga<br />
att studera och avbilda som själva formen.<br />
Mellanrumsformen är inte en platt<br />
triangel. Det ena benet är något framför<br />
det andra, därför sträcker sig mellanrumsformen<br />
in i rummet.<br />
Här har man bara tecknat ut mellanrumsformerna<br />
och genom att göra det har det bildats<br />
positiva former (volymer).<br />
Genom att växelvis studera kroppens volym och mellanrumsformen<br />
får du kontroll över vad du ser och det blir enklare att<br />
återge det i din teckning.<br />
Det finns en negativ form mellan bröstet, den<br />
utsträckta armen och en hålighet, armhålan.<br />
Studerar man inte denna mellanrumsform är<br />
det svårt att få rätt på volymen.<br />
89
• Leta förlagor i böcker och gör tecknade<br />
förstoringar av småkryp. En fluga eller<br />
annan insekt tecknad mycket större<br />
(på ett A3-ark) kan bli en häftig bild.<br />
Två närstudier av samma insekt.<br />
Lägg märke till bildernas olika uttryck.<br />
101
FÖRENKLINGAR och FÖRTYDLIGANDEN<br />
HITTILLS HAR DU I HUVUDSAK LÄRT DIG TECKNA AV MOTIV PRECIS<br />
SOM DE SER UT. MEN BILDSKAPANDE ÄR INTE BARA AVBILDNING,<br />
DET INNEBÄR OCKSÅ ATT DU VISAR VAD SOM ÄR VIKTIGT I ETT MOTIV<br />
GENOM ATT FÖRENKLA OCH FÖRTYDLIGA DITT TECKNANDE.<br />
Fattar inte vad Johan menar<br />
med sina ändringar<br />
Se Evas anteckningar<br />
102 Förenklingar och förtydliganden
URVAL och FÖRENKLINGAR<br />
Man kan inte teckna allt som man ser och som finns i synfältet. Det<br />
går helt enkelt inte. När man tecknar människor är det omöjligt att<br />
teckna alla hårstrån på huvudet. Och sällan tecknar man alla blodådror,<br />
rynkor eller naglar för att nämna några detaljer. Man förenklar<br />
alltid det man avbildar, och tar bort det mindre viktiga och<br />
poängterar det som är viktigt. Vad som är viktigt bestämmer tecknaren<br />
själv.<br />
När vi tecknade småskisser och gjorde ett eller flera urval ur ett<br />
stort motiv, tog vi fasta på något som vi tyckte var intressant att gå<br />
vidare med. Någon tyckte det var intressant att de rundade formerna<br />
löpte inåt i bildrummet och valde att teckna av bildutsnittet<br />
som visas i bilden bredvid.<br />
När man tecknar gör man alltså olika val, dels ett motivurval (vad<br />
man vill teckna) och del en förenkling (vad som är viktigt).<br />
Att välja motiv kommer vi att behandla i ett senare kapitel. Här<br />
ska vi ägna oss åt medvetna förenklingar.<br />
Man behöver inte teckna allt för att en bild ska kännas färdig. Tar<br />
man ett steg bakåt och tittar på sin teckning under arbetets gång<br />
verkar det som om fantasin fyller ut det som inte är tecknat, bilden<br />
blir hel med hjälp av fantasin.<br />
Hjärnan fyller själv på den saknade informationen. Man brukar<br />
säga att man kan se en helhet utifrån en del.<br />
En studie av huvudets volym. Allt behöver inte tecknas<br />
ut för att man ska förstå och känna hela formen. Den<br />
som tecknade var intresserad av avståndet i djupled<br />
mellan örat och ansiktets främre del.<br />
Runda former löper inåt i<br />
bildrummet och mellanrummet<br />
bildar en väg.<br />
Ytterligare en studie av huvudets volym. Ansiktsformen<br />
har tecknats med hjälp av överskärningar och genom<br />
att formen delats upp i olika ytor.<br />
103
KOMPOSITION och KONTRAST<br />
Två ben och fötter... ...består av olika delar som<br />
kan placeras på många sätt.<br />
De kan placeras...<br />
110 Komposition och kontrast<br />
...hängande, ...en bit in i rummet,<br />
...som böjda knän, ...beskurna, ...i bildkanten, ...kopierade,<br />
...i fallande rörelse, ...förvridna och förskjutna, ...med vinklade fötter eller<br />
som...<br />
...kopior utplacerade i ett<br />
mönster med mellanrumsformerna<br />
som pilar.
KOMPOSITION och BILDUTTRYCK<br />
Bildens hela uttryck kan alltså ändras när man ändrar föremålens<br />
positioner, vilket framgår av de här bilderna.<br />
Dessa två bilder på samma böcker ger två helt olika uttryck. Att formerna drar åt<br />
flera håll kan upplevas som kaotiskt.<br />
På bilderna bredvid har modellen placerats<br />
olika och vi får olika associationer inför bilderna.<br />
På den ena bilden talar motivet till dig,<br />
hon stirrar mot dig och det är fråga om en direkt<br />
kommunikation.<br />
På den andra bilden vänder sig personen bort<br />
och betraktaren blir en iakttagare, eftersom<br />
det verkar som om personen på bilden inte var<br />
medveten om att bilden togs.<br />
ÖVNINGAR<br />
• Teckna av ditt eller någon annans skrivbord. Tänk på bilduttrycket.<br />
• Teckna (skissa) två självporträtt; ett där du är ”frånvarande” och<br />
ett där du är ”närvarande”.<br />
Små förändringar i bilden kan från att vara<br />
närvarande i första bilden, vara bortvänd och<br />
frånvarande i nästa.<br />
119
ARRANGEMANG<br />
Alla delar räknas med i kompositionsarbetet; former och föremål,<br />
miljön, ljusdagrar och skuggor.<br />
En kudde exempelvis är ett vilande föremål i sig själv. Men det är<br />
viktigt hur du placerar kudden på papperet för att illustrera att den<br />
är just vilande. Titta på dessa bilder och se vilken av dessa som<br />
känns lugnast och mest vilande.<br />
STIL och TEKNIK<br />
Om man vill förstärka uttrycket ytterligare kan man låta penneller<br />
penseldrag följa det som man vill uttrycka. Penn- och penselstrecken<br />
kan i sig själv uttrycka mycket. Tecknar du med mjukare<br />
linjer känns det oftast lugnare. Vill du intensifiera en bild kan<br />
du dra flera kraftiga linjer, likt kuddteckningarna ovan.<br />
ÖVNING<br />
• Gör två collage av samma motiv, ett intensivt och ett lugnt.<br />
120 Komposition och kontrast<br />
Vilken bild uttrycker bäst att kudden är vilande?<br />
Sömnproblem?
FÖRBÄTTRINGAR<br />
I DETTA KAPITEL VISAR VI HUR DU KAN FÖRBÄTTRA BILDUTTRYCKET.<br />
126 Förbättringar
Tomatens mjuka yta arbetas delvis fram med hjälp av ett radergummi.<br />
Att sudda kan ibland ge en medskapande effekt, det tunnar<br />
ut och släpper in ljus. Formen mjuknar – det är som att teckna<br />
bakvänt, att lägga till vitt istället för svart.<br />
Oftast krävs det att man studerar formriktningar och spännpunkter<br />
flera omgångar under arbetets gång. För att få till stjälken och<br />
bladen bör man studera mellanrumsformerna.<br />
Tecknaren har fortsatt att arbeta ut formen med formriktningar,<br />
spännpunkter, mellanrum, skuggverkan. Dessutom har han tecknat<br />
ett tydligare kärnhus.<br />
»ARBETA UT FORMEN MED FORMRIKTNINGAR,<br />
SPÄNNPUNKTER, MELLANRUM OCH SKUGGVERKAN.«<br />
129
FORMEN och LJUSET<br />
KUNSKAPEN OM LJUSETS NATUR OCH INVERKAN PÅ MOTIVEN ÄR<br />
GRUNDLÄGGANDE FÖR ALLT BILDSKAPANDE, EFTERSOM ALLT VI<br />
SER ÄR LJUS.<br />
134 Formen och ljuset
B) LAVERA<br />
STEG 1<br />
Tänk på formens uppdelning i olika valörer. Använd<br />
dig av bläck, tusch eller temperafärg som är utspädd<br />
med vatten. Arbeta fram skuggorna, och på så sätt<br />
formen, genom att hela tiden återvända till de mörka<br />
sidorna på formen. Spara papperets vita för de vita<br />
partierna. Börja att måla ljusare än vad det i själva<br />
verket ser ut. På så sätt kan du bygga valörerna steg<br />
för steg. Låt torka mellan varje ny lavering.<br />
STEG 2<br />
Sedan fortsätter du med att öka mängden bläck,<br />
tusch eller tempera i vattnet stegvis och jobbar<br />
vidare med skuggorna. Notera de allra mörkaste<br />
partierna, och de partier där skuggan sakta glider<br />
över i ljuset.<br />
STEG 3<br />
När du jobbat med skuggorna, byt eventuellt till vit<br />
tempera (vit tusch är inte så vanligt) och måla på de<br />
ställen där föremålet tar emot ljuset. Observera de<br />
allra mest utskjutande partierna i ljuset, där sätter du<br />
en extra (liten) vit fläck, en ljusdager. Fläcken där det<br />
verkligen blänker till brukar kallas glansdager.<br />
STEG 4<br />
Till sist går du över konturerna med en fin<br />
bläckpenna eller extra tunn pensel.<br />
Lavera = att teckna eller måla med en enda färg.<br />
Misslyckas du med något under arbetet kan du<br />
tvätta ur bilden med vatten och en svamp eller<br />
skölja den under kranen.<br />
En klick vitt i ett öga kan få fram volymen och få fart på en<br />
uttryckslös teckning. Här i blyerts, men principen är den<br />
samma för lavering.<br />
139
MÅLERI<br />
DET FINNS EN MÄNGD FÄRGMATERIAL OCH TEKNIKER<br />
VID MÅLERI. HÄR SKA VI BESKRIVA DE VANLIGASTE.<br />
144 Måleri
GOUACHE och TEMPERA<br />
Gouache (uttalas ”go-asch”) späds med vatten,<br />
och täcker bättre än akvarellfärg. Med<br />
gouache går det att måla på mörkt underlag.<br />
Tempera (som säljs som ”puckar”) är nog<br />
handelns billigaste färger. De är dock utmärkta<br />
att jobba med. Tempera fungerar<br />
ungefär som akvarell och gouache.<br />
AKVARELL<br />
Akvarellens särprägel är att den är transparent (genomskinlig, icke<br />
täckande). Med akvarellfärg behöver du inte använda vit färg. Vill<br />
du ha vitt låter du helt enkelt papperets vita bli målningens vita.<br />
Vill du ha en ljus färg använder du mycket vatten och målar tunt,<br />
så att papperets vita lyser igenom.<br />
Akvarell som är utspädd blir transparent. Målar man med mycket färg och vatten<br />
flyter den gärna ut och blandar sig till märkliga ”nebulosor”.<br />
146 Måleri<br />
Gouache målas ofta täckande.
AKRYL<br />
Akrylfärg är vattenlöslig och lämpar sig<br />
både att måla tunna och tjocka skikt. Vill du<br />
måla väldigt tunt, kan du späda akrylen med<br />
vatten. Akrylfärger torkar ganska snabbt<br />
och kan vara täckande, vilket gör att du kan<br />
måla över tills du blir nöjd.<br />
Vissa akrylfärger (t ex flow formular) kan<br />
spädas med upp till 40 % vatten och får då<br />
egenskaper som påminner om akvarellfärg.<br />
KRITA, PASTELL- och FÄRGPENNA<br />
Kritor, pastell- och färgpennor har oftast<br />
ingen torktid, men en del kritor och pasteller<br />
färgar av sig från papperet om bilden inte<br />
fixeras. Med kritor och pastell kan man<br />
också fördriva och smeta ut och även i viss<br />
mån blanda samman färger när de redan är<br />
målade.<br />
Torrpastell i kritform, kan tecknas eller målas med.<br />
OLJA<br />
Ju tjockare skikt du målar med oljefärg, desto<br />
längre blir torktiden (upp till flera<br />
veckor). Oljefärg är lätt att fördriva (stryka<br />
ut) med pensel på grund av sin långsamma<br />
torkningstid. Oljefärg späds med olja och/eller<br />
terpentin.<br />
Oljefärg torkar långsamt och kan därför lätt fördrivas.<br />
Om akrylfärg målas tunn och utspädd, påminner den<br />
om akvarell, målas den tjock och täckande, liknar den<br />
oljefärg.<br />
147
184 Måleriteknik<br />
MÅLERITEKNIK<br />
MED DINA NYVUNNA KUNSKAPER OM MÅLERI<br />
OCH FÄRGER FÅR DU I DETTA KAPITEL SE HUR DE<br />
KAN ANVÄNDAS I NÅGRA FLER MÅLERITEKNIKER.
Transparenta färger<br />
Det går att göra samtliga färger transparenta. Oljefärg tunnas ut<br />
med ca 60% olja och 40% terpentin. Akrylfärg och de flesta andra<br />
plastfärger kan man både spä ut med vatten och med färgens bindemedel<br />
eller vanligt trälim. Akvarell och tempera tunnas ut med<br />
vatten.<br />
LASYRMÅLERI<br />
Lasyrmåleri (”skiktmåleri” eller ”lager på lager-måleri”) påminner<br />
om laveringstekniken på så sätt att man lägger fler tunna och<br />
transparenta lager ovanpå varandra.<br />
Du kan också blanda färger med denna teknik. Om du vill måla en<br />
stor yta gräsgrön kan du lägga en underton i blått, låta det torka<br />
och måla ett tunt lager med en gul färg över. Den blå färgen lyser<br />
då igenom och blandar sig med den gula och du får en grön färg.<br />
OBS!<br />
Målar man lasyr med oljefärg (ca 60% olja och 40%<br />
terpentin) kan det hända att – om det underliggande<br />
lagret inte är helt torrt – man river upp<br />
det i det andra lagret, eftersom terpentinet i<br />
lasyren löser upp det underliggande lagret. Om det<br />
understa lagret är helt torrt brukar det gå bra att<br />
ha en del terpentin i det nya lagret. Man kan också<br />
blanda ut färgen enbart med olja.<br />
Lasyrmåleri är mycket tacksamt om du målar stora<br />
4)<br />
5)<br />
ytor som du vill ska kännas mer levande.<br />
186 Måleriteknik<br />
En blå färg har målats över<br />
hela bilden. När den har<br />
torkat målas en gul färg<br />
tunt över. Den blå färgen<br />
lyser igenom och man får<br />
den gröna färgen.<br />
Gult och blått sammanmålat på olika sätt. I de två<br />
senare fallen har inte den underliggande gula hunnit<br />
torka innan den blå lagts dit. Alla tre sammanmålningarna<br />
är gjorda med akrylfärg, även om den andra<br />
sammanmålningen fått karaktär av akvarell.
SKULPTUR<br />
EN SKULPTUR OCH EN TECKNING ELLER MÅLNING HAR<br />
MYCKET GEMENSAMT, BLAND ANNAT FORMRIKTNINGEN<br />
OCH SPELET MELLAN POSITIVA OCH NEGATIVA FORMER.<br />
198 Skulptur
VERKTYG och MATERIAL<br />
Lera, gips, trä och vax är de traditionellt vanligaste skulpturmaterialen.<br />
För att arbeta med dessa kan det krävas en del verktyg.<br />
LERA och PLASTELLINA<br />
Att modellera i lera gör man vanligtvis med händerna.<br />
En väldigt slö kniv eller en speciell skomakarkniv och<br />
modelleringspinnar för detaljarbete är också användbart.<br />
VAX<br />
Man klarar sig bra med en kniv och modelleringspinnar.<br />
Svartvax är hård, men mjukas upp av handens värme och<br />
blir smidig att arbeta med. Annars används vax vanligen<br />
vid avgjutningar.<br />
Utöver dessa verktyg kan du behöva trälim, tapetklister och kanske<br />
en limpistol. Tyg eller tidningspapper och hönsnät är ett måste<br />
när du jobbar med papier-maché.<br />
200 Skulptur<br />
GIPS<br />
Ett stämjärn och trä- eller gummihammare är bra att slå<br />
bort gips med. Med kniv, raspar, filar och sandpapper kan<br />
du ta bort ytterligare delar. En hink är bra att ha när man<br />
blandar till gips.<br />
TRÄ<br />
Det behövs vassa verktyg (kniv, såg, stäm- och<br />
bildhuggarjärn), liksom sandpapper och eventuellt<br />
träspackel.
210 Grafik<br />
GRAFIK<br />
GRAFIK ÄR ETT SAMLINGSNAMN FÖR TEKNIKER<br />
SOM GÖR ATT MAN KAN FÅ FRAM ETT ANTAL<br />
KOPIOR AV ETT ORIGINAL.
AVTRYCK och MÅNGFALD<br />
Grafik är ett samlingsnamn för olika tekniker som gör det möjligt<br />
att trycka en rad kopior från ett original. Originalet görs traditionellt<br />
i sten, plåt eller på trästycken, men numera finns flera alternativ.<br />
Originalet behandlas så att det får en reliefartad yta. Tekniken<br />
när man valsar färg på relieftopparna kallas högtryck. Lägger man<br />
färgen i spåren kallas det djuptryck. Originalet trycks och ger ett<br />
spegelvänt avtryck på vanligtvis ett papper.<br />
HÖGTRYCK<br />
Kanske har du någon gång skurit ut en bild ur en potatis, sedan<br />
doppat potatisen i färg och tryckt på ett papper. Man skär då bort<br />
det som ska vara vitt och låter det som ska ha en färg vara kvar<br />
som en relief.<br />
Potatisarna är ofta små och går lätt i sönder. Det är bättre att använda<br />
ett trästycke eller en bit linoleum. (Trästycket måste vara<br />
plant, annars blir trycket ojämnt.)<br />
1) Motivet kan skissas upp –<br />
spegelvänt – med blyerts innan<br />
man bearbetar trästycket eller<br />
linoleummattan med håljärn eller<br />
skjölpar (mindre stämjärn). För att<br />
se hur bilden blir i tryck använder<br />
man en spegel.<br />
2) Sedan färgar man in trästycket<br />
med en vals så att oljefärgen bara<br />
hamnar på relieftopparna.<br />
OBS!<br />
Man bör gnugga ganska länge. Det är svårt att avgöra hur mycket färg man ska<br />
rolla på trästycket och hur länge man måste gnugga. Men efter några provtryck<br />
märker man det. Håll papperet på plats medan du gnuggar annars flyttar sig<br />
bilden. När provtrycket är färdigt kan du tvätta av trästycket med lite terpentin<br />
och torka av med en trasa.<br />
3) Över originalet placerar man<br />
sedan papperet (t ex rispapper)<br />
och gnuggar med skålsidan av en<br />
sked över papperets baksida tills<br />
man ser bilden genom det tunna<br />
rispapperet.<br />
211
FOTO och DATORBILDER<br />
KAMERAN OCH DATORN ÄR VERKTYG I BILDSKAPANDET, ÄVEN<br />
OM DE ÄR BETYDLIGT MER KOMPLICERADE ÄN PENNAN OCH<br />
PENSELN. DATORN ÄR ETT KRAFTFULLT VERKTYG, SPECIELLT NÄR<br />
MAN VILL SKAPA BILDER DÄR GRÄNSEN MELLAN VERKLIGHET<br />
OCH FIKTION SUDDAS UT.<br />
216 Foto och datorbilder
Det här exemplet visar bildmanipulation i flera steg. Gården på<br />
bilden till vänster vill man visa i försommarsol.<br />
Bilden av gården är tagen på<br />
hösten.<br />
Allt sätts samman till en slutgiltig bild.<br />
Från en försommarbild hämtas rapsfältet i<br />
förgrunden.<br />
Sommarmolnen hämtas från en<br />
tredje bild.<br />
225
234 Grafisk formgivning<br />
GRAFISK FORMGIVNING<br />
ALFABETETS BOKSTÄVER ÄR SOM BILDER<br />
SOM SÄTTS SAMMAN TILL NYA NÄR DE<br />
BLIR ORD, MENINGAR, STYCKEN OCH<br />
SIDOR. GRAFISK FORMGIVNING ÄR NÄR<br />
TEXT OCH BILD KOMBINERAS TILL EN HEL-<br />
HET VARS UPPGIFT ÄR ATT VARA ATTRAK-<br />
TIV, LÄTTOLKAD OCH INSPIRERANDE.
HÄR GÅR MAN<br />
För att skapa tydliga och informativa skyltar – krävs att man skalar<br />
bort allt onödigt – att enbart det allra viktigaste finns kvar.<br />
Skyltar vid vägkanter, på tågstationer och flygplatser är exempel<br />
på det. Sådana informationsskyltar, med eller utan en kort text,<br />
kallas piktogram. Du förstår direkt att snart kommer en skarp<br />
kurva eller om en kilometer finns ett rastställe.<br />
”Här går man-skylten” eller ”Herr-Gå-man-skylten” är ett bra exempel<br />
på ett piktogram där formgivaren gjort en förenkling av<br />
verkligheten till en fullt begriplig informationsskylt. Alla har sett<br />
den, vet vad den betyder, men har du studerat den noggrant någon<br />
gång?<br />
Att gubben som går i trekanten är en gubbe råder det väl inget<br />
tvivel om, men är triangeln enbart en triangel? Nej, troligen inte<br />
om man börjar fundera närmare på det. Förmodligen är det en<br />
illusion av en gata, tecknad utifrån ett centralperspektiv.<br />
Plötsligt när jag betraktar triangeln som en gata, faller den in i<br />
bilden och skylten får ett rum, den platta skylten har fått ett djup.<br />
Detta är ett utmärkt exempel på god grafisk formgivning. Triangeln<br />
hade en betydelse, en mening och funktion som förklarar varför<br />
den finns där.<br />
ÖVNINGAR<br />
Studera informationsskyltar i din omgivning eller studera exempelvis<br />
vägmärken i en körkortsbok.<br />
• Finns det någon informationsskylt som du tycker visar fel<br />
budskap? Prova i så fall att göra om den till det bättre.<br />
• Finns det någon informationsskylt som du saknar? Till exempel:<br />
Varning för dammråttor. Gör en ny skylt (utan text) och prova om<br />
den fungerar genom att visa den för dina klasskompisar.<br />
236 Grafisk formgivning<br />
Herr-Gå-man-skylten – en<br />
illusion av en gata?
TECKENSORTER<br />
De allra flesta teckensnitt finns i olika teckensorter, teckensgrovlekar,<br />
till exempel fet och kursiv. I datorn kan du bland annat skeva<br />
(snedställa) bokstäverna, men gör inte det om du vill ha en proffsig<br />
design. Det har tagit månader eller år för typografer att skapa<br />
teckensnitten och att skeva eller luta dem, förstör all tanke och slit<br />
som ligger bakom.<br />
H-höjd<br />
(versalhöjd)<br />
x-höjd<br />
240 Grafisk formgivning<br />
Grundstreck<br />
Kula<br />
Växellinje<br />
Nedstapel<br />
(underhäng) Ögla<br />
Det är bokstavsdelarna som skapar förändringen i ett teckensnitt.<br />
Anslutning<br />
Ansvällning<br />
Uppstapel<br />
Serif<br />
En antikva kan se ut på många sätt, men man känner igen den på<br />
grund av de små ”klackarna”, seriferna (se bilden ovan).<br />
Linjärer är raka, enkla och utan serifer. Passar bra till rubriker, korta<br />
texter eller som brödtext på hemsidor.<br />
Skripter kallas de teckensnitt som ser ut som handskriven skrivstil.<br />
En fantasistil kan se ut nästan hur som helst och bör bara användas i<br />
begränsad omfattning.<br />
Versaler är ”stora bokstäver” och fungerar till rubriker och andra korta<br />
texter, både som antikva och linjär.<br />
Gemena är ”små bokstäver” som används till brödtext.<br />
Normal (roman) text är grundvarianten av ett teckensnitt.<br />
Kursiv (italic eller oblique) text är en lutad variant av ett teckensnitt.<br />
Fet (bold) text är en tjockare variant av ett teckensnitt.<br />
Hårstreck<br />
Baslinje
BILDUTTRYCK<br />
I TIDIGARE AVSNITT HAR VI LAGT TONVIKTEN VID TEKNIKEN<br />
KRING ATT SKAPA BILDER. MEN BILDSKAPANDE ÄR SÅ MYCKET<br />
MER, DET HANDLAR OCKSÅ OM ANDRA VAL NÄR MAN SKAPAR<br />
ETT BILDUTTRYCK.<br />
244 Bildens uttryck
UTTRYCK HOS DJUR<br />
Det karakteristiska för en kanin är dess skuttande och de långa<br />
öronen. Katten kännetecknas av sin svajiga svans och den smidiga<br />
och graciösa gången, björnen lufsar lite klumpigt och gåsen vaggar<br />
kaxigt i sakta mak. Nästan alla djur har ett uttryck som ofta är<br />
tydligt.<br />
Gåsen har ett kaxigt och uppstudsigt<br />
uttryck, den bröstar sig likt någon som<br />
spänner sig.<br />
PENN- och PENSELFÖRING<br />
Även penn- och penselföringen kan förstärka bilduttrycket.<br />
Om jag vill teckna ett ”rörigt” skrivbord<br />
kan jag använda en spretig teknik, vill jag<br />
teckna en kudde som ska inbjuda till vila, använder<br />
jag en lugn och jämn penn- eller penselföring.<br />
Stela huskroppar kan tecknas med kraftiga raka<br />
linjer och så vidare.<br />
ÖVNING<br />
• Teckna eller måla fritt ur fantasin eller efter<br />
förlagor:<br />
• ett djur som samlar kraft och är på väg att ta<br />
ett språng<br />
• en rädd kanin<br />
• en stolt och bestämd tjur eller<br />
• en ensam och ylande varg<br />
Är det en tillfällighet att barnet som tecknade den här bilden så<br />
tydligt har fått fram hur hunden och kaninen studsar tillbaka lite<br />
avvaktande innan de möts?<br />
Penselföringen härmar vattnets böljande rörelse.<br />
249
BILDKOMMUNIKATION<br />
VALET AV MOTIV ÄR CENTRALT FÖR VAD DU VILL<br />
BERÄTTA MED DIN BILD. DETTA KAPITEL HANDLAR OM<br />
VAD BILDEN KAN BERÄTTA OCH SÄTTET DET SKER PÅ.<br />
260 Bildkommunikation
ÅTERGIVNING<br />
Hur berättar man med bilder? Låt oss se på den här bilden som<br />
exempel.<br />
I bilden finns ett antal tecken: julgran, Eiffeltornet, pojke som gör handskugga och<br />
så vidare. Vad betyder dessa tecken? Vad vill fotografen berätta?<br />
När man försöker förstå tecknen i en bild kan man skilja mellan<br />
två slags betydelser. Varje tecken har en grundbetydelse som i bildtolkningssammanhang<br />
kallas denotation. Denotationerna är inte<br />
bara föremålen i bilden utan även kompositionen, bildvinkeln,<br />
ljussättningen och annat som vi kan beskriva i bilden.<br />
Denotationerna är alltså vad som finns i bilden och hur de visas.<br />
Tecknen har också en bibetydelse. Att det finns en julgran i bilden<br />
gör att vi associerar till just julen och ljusstaken på bordet förstärker<br />
denna association.<br />
Denna bibetydelse är gemensam för alla som firat jul enligt vår<br />
tradition. Associationer som är gemensamma för många kallas i<br />
bildsammanhang för konnotationer.<br />
Det finns fler konnotationer i bilden. Bilden av Eiffeltornet associerar<br />
till semesterresa och pojkens lek associerar till bus.<br />
266 Bildkommunikation<br />
Denotation – tecknens<br />
grundbetydelse<br />
Konnotation – gemensam<br />
association
MASSBILDEN<br />
MASSBILDEN ÄR EN INDUSTRIPRODUKT<br />
SOM TRYCKS OCH SPRIDS I STOR MÄNGD.<br />
276 Massbilden
MASSBILDEN<br />
Det som är specifikt för bilder som figurerar i dagens samhälle som<br />
kommunikationsmedel, är att de sprids och brukas i många exemplar.<br />
Vi kallar sådana bilder som är spridda i stora upplagor, och<br />
som kan ses av flera ungefär samtidigt, för massmediebilder eller<br />
massbilder. Till dessa hör tryckta bilder i tidningar och böcker,<br />
men även TV-bilder.<br />
Massbildens uppgift<br />
Massbilder är speciella också ur den synpunkten att de tjänar ett<br />
speciellt syfte, till exempel att berätta om en allmänt intressant<br />
händelse eller att sälja en vara. Massbilden är ofta beställd (av en<br />
uppdragsgivare) för att verka i ett visst sammanhang.<br />
Massmedias syfte och uppgift är att granska olika makthavare och<br />
deras politiska beslut, att informera medborgarna om viktiga händelser<br />
och att underhålla.<br />
Massbilder är bilder skapade av massmedia som ses av många ungefär samtidigt.<br />
278 Massbilden<br />
Massbild = Minst två tryckta<br />
bilder av samma sort, som<br />
kan uppträtt på lika många<br />
ställen.<br />
Massmedia =<br />
Samlingsnamn för radio, tv,<br />
tidningar och annan press.<br />
Massmedium =<br />
distribueringskanalen, t ex<br />
tidningar, radio och TV.<br />
Där uttrycken visas.
BILDTOLKNING<br />
TROTS DEN STROA MÄNGD AV INFORMATION SOM KOMMER<br />
FRÅN BILDER, HAR DE FLESTA AV OSS INTE SAMMA KUNSKAP<br />
OCH TRÄNING I DET VISUELLA SPRÅKET SOM I DET TALADE<br />
OCH SKRIVNA. I DETTA KAPITEL SKA VI REFLEKTERA ÖVER VAD<br />
VI MOTTAR FÖR MEDDELANDE FRÅN BILDER OCH FÖRSÖKA<br />
FÖRSTÅ VAD DET ÄR VI UPPLEVER.<br />
290 Bildtolkning
BILD 3<br />
Denotativ beskrivning: Flicka eller kvinna, eldgaffel, väggposter, täcke med små figurer<br />
på. Bilden påminner om en barnkammare, men personen är inte är ett barn.<br />
Klänningen däremot är sådan som barn brukar ha.<br />
De små figurerna på täcket är tecknade i en annan stil än resten av målningen och<br />
kanske kan verka som kvinnans syner av galna troll. De leende figurerna på postern<br />
får en att tänka på falska säljleenden. Ser ut som tomma fånskratt.<br />
Hennes hår och ansikte är kraftigt överdrivet och ger associationer till vansinne.<br />
Eldgaffeln är ett av djävulens attribut.<br />
Kontrasten mellan den söta klänningen och det galna ansiktet är effektivt. De verkar<br />
som hon försöker ha ihjäl sitt småfolk i desperat vansinne, medan omvärlden<br />
(postern) leende tittar på.<br />
Konstnären arbetar i en stil som påminner om vissa serieteckningar. Jag kan inte<br />
bestämma mig för om det gör bilden rolig eller ytterligare förstärker uttrycket av<br />
vansinne.<br />
Efter tolkningen läste<br />
tolkaren titeln; ”Många<br />
jobb”, vilket ger bilden en<br />
annorlunda innebörd.<br />
Vilken, tycker du?<br />
303