Vaket, Nummer 1 2004
Vaket, Nummer 1 2004
Vaket, Nummer 1 2004
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Årgång 27<br />
<strong>Nummer</strong> 1 <strong>2004</strong><br />
Årsmöte <strong>2004</strong><br />
Kallelse och dagordning<br />
Vårens program<br />
Passa på att aktivera dig!<br />
Notiser<br />
Information till medlemmarna<br />
Drama vid Lysevatten<br />
Johan Borgström på egen hand!<br />
Sjörapporten 2003<br />
Sjöintendenterna har ordet<br />
Det händer bara...<br />
Gösta och gänget i Norge<br />
Tips & Trix<br />
Lite pysseltips för den fiskesugne<br />
Ordning & reda<br />
Projektet löper vidare<br />
och lite annat smått & gott!<br />
VAKET<br />
Text & foto:<br />
<strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
Medlemstidning för<br />
Stenungsunds Sportfiskeklubb<br />
1
2<br />
Ordföranden har ordet<br />
Vet du om att du genom din<br />
elräkning subventionerar, förutom<br />
vindkraft, utbyggnad av småskalig<br />
vattenkraft med 2,5 öre per<br />
förbrukad kWh? Det vill säga<br />
du stödjer utbyggnad av den<br />
olönsamma och obetydliga<br />
mängd elkraft som kan genereras<br />
i våra bäckar och mindre vattendrag.<br />
Denna utbyggnad är helt<br />
förödande för naturlig mångfald<br />
och all reproduktion av öring och<br />
annan laxartad fisk. Efter något<br />
årtionde med positiv utveckling<br />
av våra mindre strömmar i landet<br />
skall dessa åter offras för ingenting<br />
på politikens altare. Dessutom sker<br />
detta smygvägen.<br />
Är det inte märkligt att varje initiativ<br />
till försök att rädda det lilla<br />
som finns kvar av bottenfisk i<br />
våra kustnära vatten alltid skall<br />
motarbetas av yrkesfisket och dess<br />
organisationer. Inte så att de argumenterar<br />
för sin sak, nej de far<br />
ut i okvädningsord och hot. Att<br />
trakassera forskare, institutioner<br />
och personer med avvikande åsikt<br />
hör tyvärr till vanligheterna. Trålgränserna<br />
som för ett antal år sedan<br />
felaktigt flyttades ut och som nu<br />
åter flyttas tillbaka har skapat en<br />
hätsk debatt. Fiskeristyrelsen tog<br />
ett riktigt beslut och står dessutom<br />
fast vid detta. Det är glädjande att<br />
se att man för en gång skull vågar<br />
hålla fast vid ett beslut som ej faller<br />
yrkesfisket på läppen. Jag förstår<br />
och beklagar djupt de problem och<br />
den osäkerhet fiskerestriktionerna<br />
skapar för dem som skall leva på<br />
vad fisket ger. Men om ingenting<br />
görs nu, finns det ingen fisk att fiska<br />
på i alla fall. Det måste vara bättre<br />
att handla nu än fiska upp den sista<br />
stjärten och för alltid fördärva alla<br />
möjligheter.<br />
Det är inte bara till sjöss hoten<br />
tornar upp sig. Nu vädrar Vattenfall<br />
morgonluft efter årets rekordhöga<br />
elpriser och vinstmarginaler.<br />
Enligt tidningarna har man åter<br />
planer på att starta en kontinuerlig<br />
elproduktion i Stenungsunds<br />
oljekraftverk. Bränslet skall i så<br />
fall tas från Scanraff och bestå av<br />
raffinaderiets sämsta och tyngsta<br />
fraktioner ”Vistar”. Raffinaderiet<br />
har behov av att bli av med ca<br />
800 000 ton per år. Soppan innehåller<br />
förutom ett antal mer eller<br />
mindre ospecificerade polyaromatiska<br />
kolväten både svavel och tungmetaller.<br />
Det mesta av bunkeroljan<br />
lär vid förbränning omvandlas till<br />
koldioxid (2.5 milj. ton/år) som<br />
är en klimatpåverkande växthusgas.<br />
Man räknar dessutom med att<br />
trots senaste reningsteknik släppa<br />
ut 800 ton SOx, 1600 ton NOx<br />
och 160 ton stoft. Enligt Vattenfall<br />
skulle en uppstart av Stenungsundsverket<br />
minska utsläppen<br />
globalt genom mindre kolförbränning<br />
i Danmark, men lokalt ökar<br />
givetvis påverkan. Försurningen i<br />
regionen har förövrigt glädjande<br />
nog minskat med 80 % på de<br />
senaste 30 åren. Frågan är: Skall vi<br />
i Stenungsundsregionen återigen<br />
tvingas acceptera en ökande lokal<br />
miljöpåverkan? Konflikten mellan<br />
globalt, regionalt och lokalt är<br />
tydlig.<br />
En annan avart som på senare tid<br />
dykt upp i fiskaffärerna är att man<br />
säljer lösa krabbklor. Om det är vad<br />
jag tror är det etiskt upprörande.<br />
forts. på sidan 11<br />
Ordförande<br />
Gösta Bring<br />
0303-81857<br />
gosta.bring@epsilon.telenordia.se<br />
Besöksadress<br />
Göteborgsvägen 2<br />
Postadress<br />
Box 272<br />
444 24 STENUNGSUND<br />
Postgiro<br />
23 17 71 - 7<br />
Webbplats<br />
http://www.ssfk.info<br />
Om <strong>Vaket</strong><br />
Detta nummer<br />
Årgång 27<br />
<strong>Nummer</strong> 1 <strong>2004</strong><br />
Redaktör<br />
Martin Ekelund<br />
Södra Säterigatan 3<br />
418 76 GÖTEBORG<br />
031-510781<br />
martin.ekelund@comhem.se
Vi behöver hjälp!<br />
Omslagsbild<br />
Sävslända på<br />
grässtrå<br />
Foto<br />
Martin Ekelund<br />
Detta nummer är lite tunnare<br />
än det förra vilket beror på att<br />
vi får in för lite material från<br />
medlemmarna. I de sista numren<br />
av <strong>Vaket</strong> har vi haft förmånen<br />
att kunna låna material från<br />
andra tidningar men detta var<br />
en tillfällig lösning.<br />
Vi vill göra en riktigt bra tidning<br />
och Du som medlem måste<br />
bidra!<br />
För att detta skall bli verklighet<br />
måste vi få in material; både<br />
texter och bilder. Det behöver<br />
inte vara perfekt skrivet eller<br />
professionell kvalité på bilderna,<br />
det viktiga är att Du skickar in<br />
material som har anknytning till<br />
SSFK eller sportfiske i stort.<br />
Kan Du skicka in Ditt material<br />
i elektronisk form (Word eller<br />
liknande) blir vi ännu gladare!<br />
Sista datum för material till<br />
nästa nummer är den<br />
15 mars <strong>2004</strong><br />
Skicka ditt material till<br />
vaket@flugfiskesidan.com<br />
eller Martin Ekelund<br />
med vanlig post.<br />
Index<br />
2 Ledare Gösta Bring<br />
Ordföranden har ordet<br />
4 Årsmöte<br />
Kallelse och dagordning till årsmötet <strong>2004</strong><br />
5 Vårens program <strong>2004</strong><br />
Passa på att vara med på någon av klubbens aktiviteter<br />
6 Notiser<br />
Information till medlemmarna i SSFK<br />
7 Tio frågor Robert Etander<br />
Denna gång är det Tore Ottosson som frågas ut<br />
8 Det händer bara en gång... Gösta Bring<br />
Ännu ett fiskafänga med klubbens storfiskare!<br />
12 Lysevatten Mikael Båth<br />
Ett mycket fint år för, framför allt, flugfiskarna har passerat<br />
13 Kronsjön Robert Etander<br />
Längre gångavstånd - minskat fisketryck...<br />
14 Krokvatten Martin Ekelund<br />
En äkta vildmarkssjö där Du får vara i fred<br />
15 Lilla Holmevatten Dan Skogberg<br />
Vart tog båten vägen?<br />
16 Insändare<br />
En ny avdelning för Er som bara vill skriva lite<br />
17 Tips och Trix 1 Martin Ekelund<br />
Bra lösningar landar fler fiskar!<br />
18 Drama vid Lysevatten Johan Borgström<br />
En fin öring sägs varit den tändande gnistan till detta spektakel<br />
20 Projekt Ordning & Reda Anders Ekman<br />
Hur har det gått och vad behöver Du göra under <strong>2004</strong>?<br />
21 Vart tog de goa spöna vägen? Mikael Båth<br />
Lite funderingar kring kolfiberspönas evolution<br />
22 Tips & Trix 2 Mikael Båth<br />
Gör ditt egna spöställ för fältbruk<br />
23 Funktionärer 2003<br />
Klubbens funktionärer med telefonnummer och E-post<br />
24 Flugan Mikael Båth<br />
LL Caddis är ett ruskigt bra mönster som alla bör ha i asken!<br />
3
4<br />
SSFK<br />
<strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
Årsmöte <strong>2004</strong><br />
Kallelse till årsmöte torsdagen den 12 februari <strong>2004</strong>, kl. 19.00.<br />
Plats: Klubblokalen, Göteborgvägen 2, Stenungsund.<br />
Dagordning<br />
1. Mötets öppnande<br />
2. Fråga om mötets behöriga utlysande<br />
3. Godkännande av dagordningen<br />
4. Val av ordförande för mötet<br />
5. Val av sekreterare för mötet<br />
6. Val av två justeringsmän för mötet<br />
7. Val av två rösträknare<br />
8. Föredragning av verksamhetsberättelsen<br />
9. Föredragning av kassaberättelsen<br />
10. Föredragning av revisionsberättelsen<br />
11. Fråga om styrelsens ansvarsfrihet för verksamhetsåret 2003<br />
12. Fråga om stadgeändringar. Föredragning av styrelsen<br />
13. Fastställande av antal styrelsemedlemmar <strong>2004</strong>. Förslag från styrelsen<br />
14. Val av kassör, ledamöter och en suppleant till styrelsen för 2 år<br />
15. Val av två revisorer, samt två suppleanter för dessa för ett år<br />
16. Val av klubblokal- och sjöintendenter<br />
17. Val av två ledamöter till valberedningen<br />
18. Arvode till ordförande, kassör, sekreterare och andra tunga poster i klubben<br />
19. Fastställande av inträdes- och medlemsavgifter för år <strong>2004</strong><br />
20. Behandling av i enlighet med stadgarna inkomna motioner och förslag<br />
21. Fastställande av fiskeregler i klubbens sjöar<br />
22. Årsmötet avslutas
Vårens program <strong>2004</strong><br />
Torsdag 12 februari, kl. 19.00<br />
Klubblokalen<br />
Årsmöte<br />
Vi samlas för att avhålla ordinarie<br />
årsmöte. Efter mötets avslutande är<br />
det dags för fika och eftersnack.<br />
Dagordningen för årsmötet har<br />
Du säkert redan hittat på sidan till<br />
vänster. Observera att denna inte<br />
sänds ut på något annat sätt än<br />
med klubbtidningen.<br />
Kontaktperson:<br />
Gösta Bring<br />
0303-818 57<br />
gosta.bring@epsilon.telenordia.se<br />
Torsdag 19 februari, kl. 19.00<br />
Klubblokalen<br />
Informationsmöte för nya och<br />
gamla medlemmar<br />
Här har Du som är ny eller gammal<br />
medlem i SSFK chansen att träffa<br />
några av veteranerna i klubben<br />
över en fika för att få information<br />
om klubbens aktiviteter, våra sjöar,<br />
klubblokalen osv. Fundera också<br />
innan detta möte lite över vad Du<br />
vill få ut av Ditt medlemskap och<br />
vilka aktiviteter Du är intresserad<br />
av. För att kunna sätta ihop ett<br />
intressant aktivitetsprogram<br />
behöver styrelsen förslag och idéer<br />
från sina medlemmar. Kanske är<br />
Du intresserad av att vara med i<br />
styrelsearbetet eller har kunskaper<br />
och talanger som kommer väl till<br />
pass vid arbetet med våra sjöar eller<br />
vid klubbens övriga aktiviteter?<br />
Titta in och lär känna Din klubb<br />
och några av dess medlemmar!<br />
Söndag 22 februari, kl. 17–19<br />
Klubblokalen<br />
Flugbindning för jun./nybörjare<br />
En introduktionskurs i flug-<br />
bindningens magiska värld. Har<br />
du aldrig bundit flugor förr eller<br />
känner att ”grundgreppen” behöver<br />
finslipas, då är detta kursen för<br />
dig.<br />
Kontaktperson:<br />
Gösta Bring<br />
0303-818 57<br />
gosta.bring@epsilon.telenordia.se<br />
Söndag 29 februari, kl. 17-19<br />
Klubblokalen<br />
Flugbindning för jun./nybörjare<br />
En introduktionskurs i flugbindningens<br />
magiska värld. Har<br />
du aldrig bundit flugor förr eller<br />
känner att ”grundgreppen” behöver<br />
finslipas, då är detta kursen för<br />
dig.<br />
Kontaktperson:<br />
Gösta Bring<br />
0303-818 57<br />
gosta.bring@epsilon.telenordia.se<br />
Lördag 13 mars, kl. 11-15<br />
Klubblokalen<br />
Flugbindning: havsöring<br />
Mikael Båth visar och pratar om<br />
några olika mönster för att lyckas<br />
med havsöringsfisket på västkusten.<br />
Mikael fiskar mest på stor havsöring<br />
under juli-augusti vilket kan ge<br />
även den inbitne vårfiskaren lite att<br />
tänka på.<br />
Kontaktperson:<br />
Mikael Båth<br />
031-18 02 79<br />
mikael.bath@telia.com<br />
Torsdag 22 april, kl. 19.00<br />
Klubblokalen<br />
Klubbmöte<br />
Det här får du inte missa! Mikael<br />
Hagman, känd bl.a. som skribent<br />
i Fiskejournalen, kommer och<br />
SSFK<br />
håller föredrag från någon av sina<br />
fiskeresor. Det blir givetvis också<br />
fika och en hel del tjôt med de<br />
andra klubbmedlemmarna. Har<br />
du aldrig varit i vår klubblokal så<br />
ta tillfället i akt och kom ner och<br />
se hur vi bor.<br />
Lördag 1 maj, kl. 10.00<br />
Lysevatten<br />
SSFK-dagen<br />
Vi samlas vid badstranden,<br />
Lysevatten, kl. 10.00 för att fira<br />
SSFK-dagen (Ny högtidsdag i<br />
almanackan). Bland annat står fiske<br />
och korvgrillning på programmet.<br />
Båtar kommer att finnas tillgängliga<br />
att fiska ifrån. Klubben står för korv<br />
och dricka. Tag med flytväst, om<br />
Du har, annars finns det att låna på<br />
plats. Anmäl gärna att Du kommer<br />
så att vi kan skaffa fram tillräckligt<br />
med korv etc.<br />
Kontaktpersoner:<br />
Gösta Bring<br />
0303-818 57<br />
gosta.bring@epsilon.telenordia.se<br />
Tore Ottosson<br />
031-57 30 03<br />
toresson@yahoo.com<br />
Krister Olausson<br />
0303-77 60 48<br />
krister@lkb.se<br />
Lördag 15 maj, kl. 11-15<br />
Klubblokalen<br />
Flugbindning: dagsländor<br />
Det finns många sätt att binda<br />
dagsländor på och Mikael Båth har<br />
lovat oss att visa ett antal flugor<br />
och bindtekniker, både för våra<br />
sjöar och mer avlägsna vatten.<br />
Kontaktperson: Mikael Båth<br />
031-18 02 79<br />
mikael.bath@telia.com<br />
<strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
5
Redaktionen<br />
6<br />
<strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
Notiser och lite annat läsvärt<br />
Ny rapportlåda vid Lysevatten<br />
För att även de klubbmedlemmar<br />
som fiskar vid badstranden<br />
Lysevatten skall kunna rapportera<br />
sitt fiskafänge har en ny rapportlåda<br />
har blivit uppsatt. Denna låda är<br />
placerad norr om sjön (till höger<br />
från badstranden sett om du står<br />
med nosen ut mot sjön), c:a 50<br />
meter längs stranden bort mot<br />
husen. Glöm inte att notera med<br />
ett streck i liggaren att du varit<br />
och fiskat även om du inte fått<br />
någonting.<br />
Köp SSFKs klubbkeps<br />
Nu åter i lager. Denna fantastiska<br />
kamouflagefärgade keps som gör<br />
dig osynlig för fiskarna och klarar<br />
en hel dags regn utan att läcka<br />
enligt flera trovärdiga källor. Passa<br />
på och köp innan även denna<br />
upplaga är slut. Priset på kepsen<br />
har för enkelhetens skull satts<br />
till 100kr, vilket ger klubben en<br />
vinst på 11kr per keps. Kontakta<br />
Sigvard ”Sigge” Forsström på<br />
telefonnummer 0303-771729 eller<br />
kom till klubblokalen vid tillfälle<br />
där kepsen finns tillgänglig.<br />
All fisk är inte slut i havet<br />
Foto: Krister Olausson<br />
En glädjande rapport om att all<br />
fisk inte tagit slut här på västkusten<br />
når oss med ett mail från en<br />
klubbmedlem och tillika duktig<br />
havsfiskare: Krister Olausson.<br />
Bilden visar en pigghaj på 5.9 kg<br />
som han tog i augusti utanför Tjörn<br />
vid ett vrak på 60 meters djup.<br />
Sportfiskehäftet <strong>2004</strong><br />
På grund av den höga avgift (20 kr<br />
x 280 medlemmar = En hel massa<br />
pengar) som det kostar klubben<br />
att skicka ut Sportfiskarnas häfte<br />
med medlemsrabatter etc. kommer<br />
dessa inte att skickas ut till SSFKs<br />
medlemmar utan finns att hämta<br />
i vår klubblokal med början<br />
någon gång tidigt i vår. Endast i<br />
undantagsfall, och efter särskild<br />
begäran, kommer häftet att skickas<br />
hem till en medlem. Har du frågor<br />
gällande detta eller vill komma och<br />
hämta ett häfte kontaktar du Bengt<br />
Rönnefors eller Gösta Bring.<br />
Enningdalselven<br />
Klubben har funderat på att<br />
eventuellt ordna en laxfiskeresa<br />
till Enningdalselven någon gång i<br />
slutet på maj eller början på juni.<br />
Älven som mynnar ut i Idefjorden<br />
har under de senaste åren bjudit<br />
på ett mycket bra vårfiske. Under<br />
2003 fångades totalt runt 150<br />
laxar. Flera av dem med vikter<br />
över 10kg. Resan kommer om<br />
möjligt att förläggas under en helg<br />
med två övernattningar och två<br />
hela fiskedagar. Fiskekorten kostar<br />
190NOK per dygn och login<br />
uppskattas kosta runt 150NOK<br />
per natt. Om du är intresserad ring<br />
Gösta Bring 0303-81857 och anmäl<br />
ditt intresse innan mars månads<br />
utgång. En anmälningsavgift på<br />
500SEK kommer att tas ut som<br />
bekräftelse på definitiv anmälan.<br />
Aktiviteter?<br />
Bästa medlemmar, nu är det dags<br />
för ER att aktivera ER i klubben och<br />
klubbens aktiviteter. Vi i styrelsen<br />
känner i dag ett visst missmod.<br />
De aktiviteter som vi erbjuder tar<br />
mycket tid av oss och drar tyvärr<br />
lite folk. Vi känner också att vi<br />
inte når ut till alla med relevant<br />
information i tid. Att sända ut<br />
kallelser och påminnelser per post<br />
är tyvärr både tidsödande och dyrt,<br />
över 1000SEK per utskick och<br />
att ringa runt till alla tar för lång<br />
tid. E–mail är perfekt men inte<br />
alla har tillgång till detta. Så har<br />
vi vår tidning <strong>Vaket</strong> som kommer<br />
ut två gånger om året. Bra! Men<br />
läser ni den? Och kommer ni ihåg<br />
de aktiviteter som annonseras i<br />
den? Flugbindningskurserna och<br />
fiskeresorna samlar på sin höjd<br />
4–5 deltagare. Familjedagarna har<br />
varit något bättre med upp till<br />
20–30 personer. Vad förväntar NI<br />
er av klubben och vad vill NI att<br />
klubben skall göra? DU som har<br />
idéer och förslag och som dessutom<br />
är beredd att ställa upp och driva<br />
dessa kontakta vem som helst i<br />
styrelsen, när som helst. Vi lovar<br />
att ge stöd till goda förslag såväl<br />
ekonomiskt som personligt.<br />
Klubben är i dag stor med ca 300<br />
medlemmar, där de flesta inte<br />
känner varandra. Detta ställer krav<br />
på att NI tar initiativ och hör av<br />
ER till oss för att VI skall kunna<br />
möta ERA önskemål. Skriv gärna<br />
debattartiklar i <strong>Vaket</strong>.<br />
Direkt fråga till alla: Tycker NI att<br />
klubben skall lägga ned all övrig<br />
verksamhet och bara tillhandahålla<br />
fiske i våra sjöar?<br />
Styrelsen
Tio frågor - Tore Ottosson<br />
1. Namn?<br />
Tore Ottosson.<br />
2. Hur länge har du varit med<br />
i klubben?<br />
Jag gick med året innan vi fick<br />
Lysevatten, det måste ha varit<br />
1987.<br />
3. Har du någon särskild uppgift<br />
i klubben/skulle du kunna<br />
tänka dig en uppgift?<br />
Under årens lopp har det varit<br />
lite olika uppgifter. Just nu sitter<br />
jag med i valberedningen och så<br />
är jag redaktör för vår hemsida.<br />
4. Vilken är din favoritfisk?<br />
Harren är klart min favoritfisk.<br />
5. Vilken är din favoritfiskemetod?<br />
All sorts flugfiske.<br />
6. Har du någon favoritklubbsjö?<br />
Favoritsjön är Lysevatten.<br />
7. Hur stor är den största fisk<br />
du har fått?<br />
Svårt att säga. Jag brukar återutsätta<br />
de flesta fiskar jag får, så<br />
det blir inte så mycket vägning<br />
eller mätning. Jag har fått en<br />
del gäddor på ca 7.5-8 kg och<br />
även bleka samt torsk i den viktklassen.<br />
8. När fiskade du senast?<br />
Det var för ett par veckor sedan<br />
i Lysevatten. Jag gjorde ett kast<br />
och fick en öring på 1.3 kg.<br />
9. Finns det någon aktivitet i<br />
klubben som du saknar?<br />
Ja, det skulle vara lite mera<br />
aktivitet i vår klubblokal. Flugbindning<br />
etc.<br />
Text: Etander Foto: Ottosson<br />
<strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
10. Finns det något vi kan bli<br />
bättre på i klubben?<br />
Ja, gärna fler gemensamma<br />
klubbresor. Det tror jag skulle<br />
göra att vi lär känna varandra<br />
lite bättre i klubben.<br />
7
Text & foto: Gösta Bring <strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
8<br />
Det händer bara en gång...<br />
Sensommaren var extremt torr.<br />
Vattnet i älvar och sjöar sinade. I<br />
mitten av augusti besökte min fru<br />
och jag Drivadalen, där jag en dryg<br />
vecka senare skulle fiska lax och<br />
havsöring tillsammans med Hans,<br />
Svante och Olle. Vattenståndet var<br />
det lägsta jag någonsin sett. Katastrof!!!<br />
Jag bad till högre makter om<br />
ösregn och jag blev över måttan<br />
bönhörd. Redan när vi lämnade<br />
Sunndalsöra började det regna så<br />
smått. Väl återkommen till Sverige<br />
fick jag via TV och press höra att<br />
århundradets flom hade dragit<br />
genom dalen strax efter att vi lämnat<br />
den. Vattnet i älven steg på<br />
några dagar med mer än tre meter.<br />
Hus, träd, husvagnar, broar plus all<br />
i älven uppstigen fisk spolades ut i<br />
fjorden. Vägen till Sundalsöra var<br />
avskuren på ett tiotal ställen och<br />
mängder med jordskred hade gått<br />
längds bergssidorna. Hela området<br />
var avstängt och förklarat som<br />
katastrofområde. Goda råd var<br />
dyra. Skulle vi ta risken att åka till<br />
detta inferno? Skulle det överhuvudtaget<br />
vara möjligt att ta sig dit?<br />
Efter diverse undersökande verksamhet<br />
fick vi reda på att vägarna<br />
i alla fall var reparerade och att de<br />
skulle öppnas några dagar innan vi<br />
skulle fara. Vi tog chansen och for.<br />
Skulle det gå att fiska? När vi<br />
kom fram till vår älvsträcka sent<br />
på lördag eftermiddag, såg vi att<br />
vattenståndet i Driva hade sjunkit<br />
till ungefär en halv meter över<br />
det normala. Stränderna var täckta<br />
av allsköns bråte och stora träd,<br />
som låg fällda i strömriktningen,<br />
barkade av rullande stenar. Det<br />
annars så kristallklara vattnet påminde<br />
mest om gråvitt jökelvatten.<br />
Vi konstaterade dock att det gick<br />
att fiska utan att riskera livet, så<br />
vi återvände raskt till vår hytta för<br />
att dressa om till fiske. Hans och<br />
Svante gick till ”Benknäcken” en<br />
svårvadad pool full med runda<br />
olikstora stenar och jag drog iväg<br />
till ”Svingen”. Vattnet var mycket<br />
grumligt och strömmen var stark.<br />
Jag konstaterade att de enda flugor<br />
som syntes något så när i det<br />
ogenomskinliga vattnet var stora<br />
orange flugor typ GP. Mitt fiske<br />
på lördagskvällen var trögt. Enda<br />
tillslaget var en hyfsad öring som<br />
rullade sig fri på en forsnacke. Jag<br />
beslöt mig ganska snart för att dra
nedöver till de andra för att se om<br />
de haft bättre fiskelycka. Det hade<br />
de haft. Hans hade på fluga efter<br />
en våldsam strid lyckats bärga en<br />
grann laxhona på något över 6kg.<br />
Svante hade fått tre granna ”kluddar”<br />
på spinn. Den största vägde<br />
5,2Kg. Då det hunnit bli mörkt<br />
beslöt vi oss för att återvända till<br />
hyttan. Alla var nöjda utom jag<br />
som kammat noll.<br />
Söndagens fiske fortsatte i samma<br />
stil som på lördagskvällen. Hans<br />
och Svante fortsatte att få grann fisk<br />
både på fluga och spinn. Mina flugor<br />
ratades av någon orsak som jag<br />
ej kunde komma på. Självförtroendet<br />
sjönk och frustrationen ökade.<br />
Känner du igen dig? Så kom måndagen.<br />
Jag var trött och beslöt att<br />
ta sovmorgon. När klockan var åtta<br />
och jag i lugn och ro inmundigat<br />
min frukost, de andra hade lämnat<br />
hyttan redan före sex, kände jag att<br />
det var hög tid att testa Driva igen.<br />
Då jag misslyckats de två första<br />
dagarna med mitt flugfiske tog jag<br />
även med spinnspöt. Jag gick närmaste<br />
väg ned till älven till ett ställe<br />
där vi aldrig fiskat tidigare. Normalt<br />
var det för grunt men nu var<br />
ju älven en halvmeter högre och<br />
varför inte resonerade jag. Det gick<br />
inte att fiska fluga på grund av den<br />
täta strandvegetationen, så jag satte<br />
på en orange ”Jensen” och kastade<br />
ut. Pang – hugg direkt! Fisken<br />
släppte. Nytt kast, nytt hugg. Fast<br />
fisk. Efter en intensiv kamp lyckades<br />
jag landa en grann ”kludd”<br />
gå 4.5kg. Nytt kast. Nytt hugg.<br />
Denna gång högg öringen en halv<br />
meter från mina ben men släppte.<br />
Jag såg bara en stor vit buk. Jag<br />
vadade uppströms ett tiotal meter,<br />
kastade ut vobblern på nytt och<br />
fick ett nytt hugg. En öring igen<br />
som snabbt hamnade i håven. Den<br />
vägde ”bara” 3kg. Efter att ha tagit<br />
ytterligare en tre kilos öring förlorade<br />
jag min vobbler. En mycket<br />
stor kludd rullade sig över linan så<br />
knuten gled upp. Jag såg bara en<br />
stor stjärtfena vifta farväl. Ett gott<br />
råd. När du använder glatta flätlinor<br />
linda några extra varv när du<br />
binder din betesknut.<br />
Jag hade fått tre granna öringar<br />
på en halvtimma och tyckte att<br />
det var dags att byta fiskeplats för<br />
att se om det fanns lika mycket<br />
fisk överallt i älven. Jag gick upp<br />
till ”Svingen” igen. Då vattnet var<br />
fortsatt högt och grumligt fortsatte<br />
jag med spinn. Första kastet<br />
i den nya poolen. Fast fisk. Nästa<br />
kast. Fast fisk. Så fortsatte det. Jag<br />
fick sex öringar alla mellan 2–3kg.<br />
Jag behöll nu bara skadad fisk och<br />
återutsatte de andra. Dags att testa<br />
9
Text & foto: Gösta Bring<br />
<strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
10<br />
en ny sträcka igen. Jag gick nu till<br />
poolen ovanför bron. En typisk<br />
laxpool. För att minska chansen<br />
att få fisk övergick jag till fluga.<br />
Hej där, fem kast utan hugg. Hugg<br />
på det sjätte. Efter en lustiger dans<br />
kunde jag landa en fin öring på ca<br />
tre kg. I nästa kast lägger jag flugan<br />
längst ned i poolen precis där laxen<br />
brukar stå. Jo då han står där idag<br />
också. Det typiska lax hugget fortplantar<br />
sig genom spöt och dansen<br />
börjar. Laxen är som regel åtmins-<br />
tone till att börja med mycket lugnare<br />
än öringen. Den agerar sävligare,<br />
är starkare och orkar längre.<br />
Det gäller bara att lura den så den<br />
inte går ner i forsen. Efter en kvart<br />
kan jag landa en silverblank laxhane<br />
på fyra kg. Vad vacker den<br />
är. Jag tittar på klockan. Den är<br />
bara lite över tio. Jag har fått upp<br />
elva fiskar på två timmar varav jag<br />
behållit sju. Jag har fått nog. Jag<br />
orkar mentalt inte fiska mer, så jag<br />
går hem. Det är hög tid att sluta<br />
när den första tanken vid hugg är,<br />
INTE NU IGEN. Klockan 8.00<br />
på kvällen har jag återhämtat mig<br />
så pass, att jag kan gå ned till älven<br />
igen. Jag gör ett kast får en lax på<br />
3,9 kg, sedan går jag hem för gott<br />
den dagen.<br />
Fisket fortsatte i samma stil resten<br />
av veckan möjligen med en något<br />
lägre frekvens mellan huggen mot<br />
slutet. Olle tappar en jättelax som<br />
efter 20 minuters kamp går ned i<br />
forsen och försvinner. Hans tar<br />
en lax på fluga som väger 8,8 kg.<br />
Den största fluglax som fångats på<br />
sträckan sedan 1990. Han tappar<br />
också en mycket stor lax, som efter<br />
hugget rusar rätt över älven, rullar<br />
sig och sliter sig loss. Svante landar<br />
en välvuxen ”kludd” på 5,8kg. Själv<br />
drar jag på resans största fisk.<br />
På lördag eftermiddag fiskar jag<br />
”Benknäcken”. Först går jag över<br />
den två gånger med fluga. Då inget<br />
händer bestämmer jag mig för att<br />
ta ett sista varv med ”Rappalan”.<br />
Jag kastar långt nästan över till<br />
andra sidan där djuprännan går.<br />
Precis där uppgrundningen börjar<br />
hugger det. Jag tar det lugnt och<br />
går långsamt baklänges uppströms<br />
för att förhindra att fisken går ner<br />
i forsen. Den simmar snällt med<br />
och jag uppfattar den ej som speciellt<br />
stor. När jag promenerat så<br />
långt upp i poolen jag kan komma,<br />
börjar laxen ganska långsamt men<br />
bestämt simma nedströms. Till att<br />
börja med håller jag emot så mycket<br />
jag kan men jag förstår strax att fisken<br />
är stor, mycket stor. Nu gäller<br />
det att lura honom så han inte går<br />
ur poolen och ner i forsen. När jag
minskar pressen lugnar den ned sig<br />
och stannar. Jag går långsamt baklänges<br />
med konstant press på spöt<br />
och leder den mot strömmen igen<br />
till övre delen av poolen. Så fortsätter<br />
fighten ytterligare ett antal<br />
gånger. Jag har nu drillat fisken<br />
i snart en halv timma och börjar<br />
bli trött i armarna av den tunga<br />
pressen. Plötsligt orkar jag inte<br />
hålla kvar fisken i poolen längre.<br />
Den drar iväg ned i forsen. Men<br />
nu är den trött. Den vältrar sig i<br />
ytan och följer långsamt med mot<br />
stranden. Efter ytterligare några<br />
korta ruscher ger den upp och<br />
flyter in på lugnt vatten där Hans<br />
kan ”taila” den åt mig. Det är en<br />
grann hanlax med väl utvecklad<br />
krok. Den är svagt kopparfärgad<br />
och har stått någon vecka i älven.<br />
Laxen försvarade troligen sitt revir<br />
från den ståndplats där den tog.<br />
Sannolikt var det samma lax som<br />
Olle haft på några dagar tidigare<br />
och som gick loss. Vikten var exakt<br />
10kg. En halvtimma senare tar<br />
Hans två granna laxhonor på exakt<br />
samma plats, där jag tidigare tagit<br />
den stora hannen. Det är ganska<br />
vanligt att en stor hanne är åtföljd<br />
av en eller flera honor.<br />
Efter denna sista fångst är min<br />
motivation att fortsätta fiska lika<br />
med noll, så jag packar ihop mina<br />
spön och avslutar årets ”Driva<br />
fiske”. Jag vet att vi varit med om<br />
något mycket sällsynt, ett fiske som<br />
kanske inte ens händer en gång i<br />
en mansålder. Vi är alla tacksamma<br />
att vi fått uppleva detta. De största<br />
fiskarna vägde Lax 10,0kg – 8,8kg<br />
– 6,2kg – 5,4kg och Öring 5,8kg<br />
– 5,2kg – 4,5kg – 4,2kg. Dessutom<br />
fick vi ett stort antal fiskar mellan<br />
3–4kg.<br />
”Es gibt nur einmal” som tyskarna<br />
sade.<br />
Gösta<br />
forts. från sidan 2<br />
Har de svenska fiskarna tagit efter<br />
de danska och bryter av klorna på<br />
levande krabbor för att därefter<br />
slänga tillbaka dem till en säker<br />
och långsam svältdöd? Jag hoppas<br />
jag har fel. Om inte bör sådan<br />
försäljning snarast förbjudas. Köp<br />
ej lösa krabbklor!!!!!!<br />
Nu till något glädjande. Fisket<br />
i våra sjöar har varit mycket bra<br />
under 2003. De som fiskat har fyllt<br />
i fångstrapporterna på ett mycket<br />
förtjänstfullt sätt och dessutom<br />
återutsatt fisk som ej varit fångstfärdig<br />
eller som man ej haft behov<br />
av. Till exempel har 50 % av all<br />
fisk fångad i Lysevatten satts tillbaka.<br />
Uttaget av mängd fisk har<br />
varit väl balanserat i förhållande<br />
till vad sjöarna kan producera.<br />
Tack så mycket för att ni är rädda<br />
om våra vatten. Jag blir så glad!!!!!<br />
Årets avelsfiske blev mycket lyckat.<br />
Kläckrännan är full med befruktad<br />
rom och vattenavrinningen från<br />
Gårdsjön är än så länge perfekt.<br />
Lite regn skulle dock inte skada för<br />
att öka säkerheten i vattentillgång<br />
även under vintern. Lyckas kläckningen<br />
kan ynglen räknas i tiotusental.<br />
Återigen DU som har idéer om<br />
aktiviteter inom klubben och är<br />
beredd att ställa upp och driva dem<br />
kontakta styrelsen. Vi lovar dig allt<br />
stöd.<br />
Ett senkommet God Jul och Gott<br />
Nytt År.<br />
Gösta<br />
11
Text & foto: Mikael Båth <strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
12<br />
Lysevatten<br />
Våren var sen i år vilket märktes<br />
mycket tydligt i Lysevatten. Detta<br />
resulterade i att aprilfisket nästan<br />
uteblev helt och hållet. I maj<br />
däremot vaknade sjön till liv med<br />
ett tufft fiske i början av månaden<br />
för att nästan bli för lättfiskat, om<br />
nu en sjö på västkusten kan bli<br />
det, i slutet av månaden när värmen<br />
kom. Kring den 20 maj var<br />
det fortfarande svårfiskat med så<br />
gott som all öring ute på djupt<br />
vatten och regnbågen fick istället<br />
stå till tjänst. En vecka senare hade<br />
sommarvärmen kommit och med<br />
den öringen på grundvatten. I<br />
månadsskiftet var det ett mycket<br />
bra fiske på både torrfluga och<br />
blötfluga. En bit in i juni bjöd sjön<br />
på en osedvanligt god kläckning<br />
av sjösandsländor som varade i<br />
hela fem dagar. Efter sjösandsländekläckningen<br />
började de bli varmt i<br />
vattnet och framåt midsommar var<br />
det riktigt varmt varför sjön i princip<br />
var ofiskbar förutom en kort stund<br />
i skymningen. De sista dagarna i<br />
juni började nattsländorna kläcka<br />
och de första dagarna i juli bjöd<br />
på ett sagolikt bra fiske strax efter<br />
skymningen. Efter nattsländorna<br />
har jag låtit sjön vara i värmen, dels<br />
för att det är allt för svårfiskat men,<br />
framför allt, också för att fisken<br />
tar mycket stryk när det är varmt<br />
i vattnet.<br />
Personligen har jag inte fiskat<br />
så mycket på sensommaren och<br />
hösten i Lysevatten men av fångstrapporterna<br />
att döma har det varit<br />
ganska trögfiskat under den senare<br />
delen av året.<br />
Låt oss hoppas att det blir en fin is<br />
i vinter så att lite rödingfiske kan<br />
bedrivas.<br />
Som de flesta vet så finns det fyra<br />
båtar vid sjön, vilka bröderna<br />
Larsson under året har försett med<br />
draggar så att det nu är möjligt att<br />
ligga still när man fiskar. Det har<br />
kommit och gått lite åror i båtarna<br />
vilket gjort att alla inte har varit<br />
användbara hela säsongen. Låt oss<br />
hoppas att det blir lugnare nästa år!<br />
Första lördagen i november kom<br />
det många medlemmar, i kallt och<br />
regnigt väder, och hjälpte till med<br />
avelsfisket och båtupptagning. Jag<br />
tror att de flesta som var där var<br />
lika förvånade som jag över antalet<br />
medlemmar på plats!<br />
Vem som envisas med att trassla<br />
ihop anläggningstamparna ute vid<br />
bojarna är dock fortfarande ett<br />
mysterium. Sätter man kabinhaken<br />
i en av öglorna på tampen är risken<br />
för trassel mindre än om man sätter<br />
fast densamma i bojen. Skulle<br />
det ändå bli trassel hör det kanske<br />
till god ton att reda upp det hela<br />
innan man lämnar båten?<br />
I mitten av februari var det mycket<br />
högt vatten i sjön då utloppet av<br />
någon anledning var igensatt. Detta<br />
innebar att vattnet rann över sina<br />
breddar i den norra utloppsviken.<br />
Det verkar dock inte som om några<br />
gäddor vandrade upp under den<br />
tidsperiod vattnet stod högt.<br />
På senvåren sattes våra öringyngel i<br />
den södra delen av sjön. På grund<br />
av olika omständigheter kring<br />
avelsfisket och kläckningsrännan<br />
blev det inte så hemskt mycket<br />
yngel i år. För den undrande kan<br />
jag berätta att det troligtvis inte<br />
sker någon lyckad naturlig lek i<br />
Lysevatten då det inte finns bra<br />
förutsättningar för detta i sjön.<br />
Därför är avelsfisket mycket viktigt<br />
för ett fortsatt gott fiske i sjön. Den<br />
nya kläckningsrännan i Gårdsjön<br />
kommer med all säkerhet ge oss<br />
säkrare resultat kommande år!<br />
Under försommaren sattes det också<br />
ut regnbåge. Ett par tre hundra<br />
fiskar för tillväxt samt ett femtiotal<br />
”fångstfärdiga” fiskar. Framför allt<br />
de mindre regnbågarna var periodvis<br />
mycket aktiva och de flesta som<br />
flugfiskat i sjön i år har säkert fått<br />
kroka av både en och annan regnbåge.<br />
Det har även varit ganska god<br />
tillgång på röding mellan 20-25cm<br />
som varit pigga på torrflugor nära<br />
land. Däremot har jag inte fångat<br />
så många småöringar vilket är lite<br />
förvånande men jag har kanske<br />
inte varit på samma ställe som de<br />
i sjön!<br />
Under året har jag inte hört några<br />
rapporter om tjuvfiske, från andra<br />
medlemmar, i sjön och har heller<br />
inte sett någon fiskare som sett suspekt<br />
ut när jag har varit uppe. Fiskekontrollen<br />
i sjön har säkert gjort<br />
sitt till för de som är notoriska tjuvfiskare<br />
brukar hålla koll på denna<br />
typ av aktiviteter i klubbarna.<br />
De nya rapportlistorna har fungerat<br />
bra och det har enligt dessa<br />
tagits upp betydligt mindre fisk<br />
än tidigare. Det har dessutom<br />
tillkommit en ny rapportlåda vid<br />
badplatsen för de som vadar eller<br />
flytringsfiskar. Lådan är placerad<br />
lite i skymundan i riktning mot<br />
husen för att badgästerna inte skall<br />
pilla för mycket.<br />
fortsättning på nästa sida
Kronsjön<br />
Jahapp, så har ett år redan gått. I<br />
början av år 2003 nämnde detta<br />
forumets redaktör att han ville ha<br />
en artikel om vad som hänt under<br />
året vid Kronsjön. Så sitter man då<br />
här på årets sista dag och försöker<br />
minnas. För det första kan jag säga<br />
att mina besök vid sjön inte har<br />
varit så många under året som gått,<br />
kanske högst 4-5 stycken, varvid<br />
det endast blivit fiske vid ett av tillfällena.<br />
Men å andra sidan är det ju<br />
inte bara sjöintendentens uppgift<br />
att hålla koll på båtar städa runt<br />
sjön mm., utan det åligger varje<br />
enskild medlem att fixa fel eller<br />
att rapportera till sjöintendenten<br />
så att denne kan vidtaga eventuellt<br />
erforderliga åtgärder. Detta har<br />
under året fungerat bra. I början<br />
av året fick jag en rapport ifrån en<br />
medlem att låset till flotten hade<br />
vandaliserats och gjorts obrukbart,<br />
dock hade förövarna inte lyckats<br />
ta sig ut till ön. Fick hjälp av en<br />
fortsättning från föregående sida<br />
Rapportskåpet vid båtplatsen har<br />
försetts med ny våg och lås...<br />
För de som är roade av lite statistik<br />
har jag bollat lite med siffrorna från<br />
årets fångstrapporter.<br />
Totalt har det rapporterats 282<br />
fångade fiskar i sjön fördelade på<br />
114 öringar, 14 rödingar och 154<br />
regnbågar. Av dessa har hela 147<br />
stycken återutsatts vilket resulterat<br />
i att ungefär 140kg fisk har tagits<br />
upp ur sjön under säsongen. Den<br />
möjliga tillväxten i sjön ligger kring<br />
400kg så om man tar med lite<br />
fiskerättsinnehavare och de med-<br />
annan medlem, som skulle till sjön,<br />
med att ta bort det gamla låset. Det<br />
enda jag behövde göra var att åka<br />
upp till sjön med ett nytt lås.<br />
Övriga händelser värda att rapportera<br />
har varit följande:<br />
• Den nya typen av fångstrapport<br />
har använts där jag med glädje<br />
kunnat se att flera har, efter 2-3<br />
upptagna fiskar, återsatt eventuellt<br />
efterföljande fångster.<br />
• Bommen nere vid vägen har under<br />
året varit låst. Detta på grund<br />
av att markägarna tröttnat på att<br />
ha skrotbilar stående längst vägen<br />
och att ha stora ravepartyn i skogen<br />
mm. Tyvärr har det för våra<br />
medlemmar inneburit att det blivit<br />
ganska långt att ta sig fram till sjön.<br />
Detta har nog i sin tur ökat fisketrycket<br />
på Lysevatten, då denna sjö<br />
är väldigt lättåtkomlig.<br />
• En isättning av fisk har gjorts<br />
under året. Cirka 50 kilo regnbåge<br />
lemmar som inte orkar rapportera<br />
ligger antalet upptagna fiskar på en<br />
ganska bra nivå i Lysevatten.<br />
Ungefär 70% av alla fångad fisk<br />
togs på fluga och snittlängden<br />
på regnbågarna var 38cm medan<br />
motsvarande siffra för öringarna<br />
var 45cm.<br />
Tittar man närmare på de fångade<br />
öringarna är det inte mer än 23<br />
fiskar över 50cm och endast en över<br />
55cm. Tittar jag på min egna statistik<br />
över fångstmetoder kan man<br />
tydligt utläsa att de flesta öringar<br />
tagna på torrfluga var mellan 45<br />
och 50cm medan motsvarande<br />
siffra för blötfluga var 50 till 55<br />
cm. Detta beror naturligtvis på att<br />
de lite större öringarna inte är lika<br />
sattes i början av säsongen. Denna<br />
isättning, plus egenreproducerad<br />
öring ifrån utloppet, har gjort att<br />
det har funnits ganska gott om fisk<br />
i sjön. Tyvärr har jag ingen aning<br />
om hur mycket fisk som har tagits<br />
upp under 2003. Detta på grund<br />
av att när jag var uppe vid sjön i<br />
mitten av december för att hämta<br />
hem fångstrapportern var denna<br />
borta och brevlådan stod fullt<br />
öppen. Om det är någon som vet<br />
var denna rapport kan finnas så hör<br />
gärna av er.<br />
Jag har nu varit sjöintendent i<br />
många år för just Kronsjön. Skulle<br />
vara roligt om någon annan ville ta<br />
över denna uppgift. Hör av er till<br />
mig eller till valberedningen om du<br />
är intresserad av detta uppdrag.<br />
Gott nytt fiskeår <strong>2004</strong>.<br />
Text: Etander Foto: Ekelund<br />
<strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
Robert<br />
benägna att stiga till ytan då detta<br />
kostar dem för mycket energi.<br />
En annan sak som är värd att<br />
notera är det faktum att en mycket<br />
stor del av fisken har tagits av ett<br />
mycket litet antal medlemmar. Av<br />
de 54 rapporterande fiskarna har<br />
mer än hälften av fisken tagits av<br />
sex (6) fiskare!<br />
Mitt tips till flugfiskarna är som<br />
vanligt; fiska mycket strandnära<br />
med stora torrflugor och var inte<br />
rädda för att fastna i buskarna med<br />
jämna mellanrum!<br />
Micke<br />
13
Text & foto: Martin Ekelund<br />
<strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
14<br />
Krokvatten<br />
Högt uppe på berget ovanför<br />
Ålevatten är den belägen, Svartedalens<br />
pärla, Krokvatten. Likt en<br />
norrländsk skogstjärn ligger den<br />
insprängd bland gran och fur.<br />
Ibland när man kommer upp dit<br />
får man nästan för sig att man har<br />
åkt betydligt längre norrut än vad<br />
man egentligen har. Krokvatten<br />
är ju, som bekant, en av klubbens<br />
minst besökta sjöar. Det är sällan<br />
man träffar på några andra fiskare<br />
där, vilket också fångstrapporten<br />
visar. I år är endast 12st. fisketillfällen<br />
registrerade, avelsfiskarna ej<br />
inräknade. Förvisso landade den<br />
nya typen av rapportblankett i<br />
brevlådan vid sjön först under försommaren,<br />
men noteringarna från<br />
föregående år visar samma trend.<br />
Vill man vara ensam med skogen<br />
och sina tankar är det Krokvatten<br />
som man skall besöka.<br />
Det bästa fisket brukar, enligt<br />
min mening, infalla under april<br />
och en bit in i maj. Då är vattnet<br />
fortfarande ganska kallt och fisken<br />
står nästan uppe på land för att få<br />
lite sol och värme. En grunt fiskad<br />
streamer eller spinnare brukar<br />
attackeras våldsamt av öringen som<br />
har gått på svältkost hela vintern.<br />
Maj är också den månad när båten<br />
brukar läggas i för säsongen, så<br />
skedde även i år. Under de gångna<br />
åren har den gröna roddbåten fått<br />
mycket stryk och behöver få en ny<br />
omgång plast i botten under nästa<br />
säsong. Den lilla båten, ”Tvålkoppen”,<br />
brukar inte ligga i för jämnan<br />
utan blir endast ilagd när den större<br />
båten redan är tingad, vilket inte är<br />
så ofta. Efter avslutat fiske skall den<br />
åter upp på land för att inte riskera<br />
att fyllas av regnvatten och hamna<br />
på sjöbotten.<br />
Under maj månad sattes några<br />
hundratal öringyngel ut från vår<br />
kläckanläggning. Dessa yngel får<br />
svår konkurrens från spiggen i<br />
början, både när det gäller mat<br />
och revir. Att spiggen dessutom är<br />
ganska aggressiv gör ju inte saken<br />
bättre. De öringyngel som uppnår<br />
vuxen ålder kommer däremot att<br />
vara härdade och tuffa samt ge tillbaka<br />
på spiggen med rejäl ränta!<br />
Sommaren kom med värmebölja<br />
utan dess like. Vattnet var både<br />
lågt och varmt långt fram i augusti,<br />
vilket gjorde att öringen stod och<br />
tryckte på djupet med minimal<br />
matlust. De få vak som man såg<br />
härstammade från småöring som<br />
sprätte inne på grunt vatten. Natt-<br />
och tidigt morgonfiske var nog det<br />
enda raka om man skulle komma<br />
i kontakt med någon fisk. På ytan<br />
fanns knappt några insekter alls. I<br />
sjön finns inga dagsländor utan de<br />
insekter som man brukar se på ytan<br />
är nattsländor, fjädermyggor samt<br />
fortsättning på nästa sida
Lilla Holmevatten<br />
Lilla Holmevatten är en liten fin sjö<br />
med ett max. djup på 12m. Den är<br />
inte speciellt välbesökt, endast 9st.<br />
besök är noterade i år. Att notera<br />
i sammanhanget är att brevlådan<br />
med blanketterna inte kom upp<br />
förrän den 18:e juni. Ett rykte<br />
har nått mig att en 1.5 kilos öring<br />
togs i maj. I övrigt har en öring på<br />
0.6kg och 35cm varit uppe och<br />
sett dagens ljus innan den återutsattes<br />
av Ditte Olausson den 11:e<br />
oktober. I övrigt finns inga fångster<br />
rapporterade.<br />
I början av maj sattes några hundratal<br />
öringyngel ut i sjön från vårt<br />
avelsfiske föregående år. Förhoppningsvis<br />
klarar sig i alla fall några<br />
till vuxen ålder.<br />
När jag besökte sjön i december<br />
kunde jag inte hitta båten och<br />
årorna. Är det någon som vet vart<br />
de har tagit vägen?<br />
Dan<br />
fortsättning från föregående sida<br />
landlevande insekter såsom myror,<br />
getingar och skalbaggar. Antagligen<br />
är öringens huvudföda spigg, som<br />
finns i stora mängder i sjön, och<br />
därför är silverfärgade streamers<br />
och spinnare oftast ”giftiga” beten.<br />
Ibland kan man också se öringar<br />
gå och kalasa på de grodyngel som<br />
hänger i klasar längs bergssidorna.<br />
En del öringar har utvecklat en teknik<br />
där de först är uppe och viftar<br />
ner grodynglen med stjärten innan<br />
de äter upp dem. Man kan ju tänka<br />
sig att en näve grodyngel innehåller<br />
en stor portion proteiner och är ett<br />
välkommet tillskott i spiggdieten.<br />
Ni som varit uppe vid Krokvatten<br />
har säkert uppmärksammat den<br />
stora mängd stackmyror som finns<br />
runt sjön. Under blåsiga dagar, och<br />
speciellt när de svärmar, brukar en<br />
hel del av dessa myror hamna ute<br />
på sjöns yta vilket inte brukar gå<br />
öringen obemärkt förbi. En rätt<br />
fiskad myrimitation är inte fel i<br />
detta läge.<br />
Värmen höll, som sagt, i sig långt<br />
in på hösten innan kylan och regnet<br />
åter infann sig. Årets största<br />
inrapporterade öring togs den 13:e<br />
augusti på fluga. Den fisken var 61<br />
cm lång och vägde 1.2 kg. Medelvikten<br />
på de öringar som tagits under<br />
året ligger på 0.8 kg och konditionen<br />
på fisken har varit över lag<br />
god vilket är roligt att se med tanke<br />
Text: Skogberg, Foto: Ekelund<br />
<strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
på att sjön är ganska näringsfattig.<br />
I början av november var det dags<br />
för det traditionella avelsfisket. Ett<br />
tiotal medlemmar hjälpte till med<br />
att bära utrustning, lägga ut nät<br />
och hålla igång värmebrasan. Det<br />
var roligt att så många juniorer<br />
samt nya medlemmar slöt upp och<br />
att intresset, kunnandet och nyfikenheten<br />
var på topp. Vi fick upp<br />
elva stycken öringar som kramades<br />
på rom och mjölke innan de återutsattes.<br />
Den befruktade rommen<br />
ligger nu i vår kläckanläggning i<br />
väntan på våren. I samband med<br />
avelsfisket togs också båten upp<br />
och gjordes klar för vintern. Tack<br />
alla ni som hjälpte till!<br />
Martin<br />
15
Text: Respektive insändare<br />
<strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
16<br />
Insändare<br />
Här har vi en ny avdelning där var<br />
och en kan skicka in sina små funderingar<br />
som kan vara av intresse för<br />
läsarna.<br />
Det kan vara en kort text eller en<br />
bild som man tycker att andra skall<br />
få möjlighet att avnjuta.<br />
Skicka in Ditt bidrag till <strong>Vaket</strong>!<br />
Aprilskämt?<br />
I morse läste jag följande i<br />
GP: Fisken skall få bättre villkor.<br />
Pengarna till satsningen<br />
skall komma från en skatt eller<br />
avgift på gäddrag och fiskelinor.<br />
Dessutom finns ett förslag om<br />
lokala fiskekvoter, som skall skötas<br />
(misskötas) av dom som fiskar (läs<br />
yrkesfisket). Detta förslag kommer<br />
att läggas fram i kustfiskepropositionen<br />
om några veckor. Det<br />
handlar om att lägga vissa avgifter<br />
på redskap (läs sportfiskeredskap).<br />
Vi har talat om en procentsats på<br />
fiskelinor, drag, fiskespö och sådant<br />
säger riksdagsman Jan-Olof Larsson<br />
(s). Pengarna skall gå oavkortat<br />
till fiskeförvaltning enligt herr<br />
Larsson. Med andra ord skall dom<br />
gå till administration och styras av<br />
dem som inte skall betala något<br />
(yrkesfisket). Observera att inget<br />
är sagt om nät och andra yrkesredskap.<br />
Angående lokalt ansvar för<br />
fiskekvoter så har vi ju redan sett<br />
hur detta har tillämpats. Mottot<br />
har alltid varit – Om inte jag tar det<br />
så tas det av någon annan. Lokalt<br />
ansvar med rådande inställning hos<br />
de närmast berörda skulle innebära<br />
att man sätter bocken att förvalta<br />
örtagården. Tyvärr är förslagen så<br />
dåliga att de inte är möjliga att debattera<br />
sakligt. Nä, herr Larsson,<br />
om det inte varit fredagen den 12<br />
december så skulle jag trott det var<br />
1 april.<br />
Gösta Bring<br />
Roliga möten vid Lysevatten<br />
Vårt lättillgängligaste vatten kan<br />
ofta vara lite spännande att besöka<br />
just för besökarnas skull. Det kan<br />
var medlemmar eller andra kufiska<br />
personligheter som rör sig kring<br />
eller i sjön.<br />
I somras inträffade flera roliga episoder<br />
som att se Herr Borgström<br />
försöka klättra i en roddbåt efter<br />
ett litet besök hos fiskarna. Jag vet<br />
fortfarande inte hur det står till<br />
med hans mer ädla extremiteter<br />
efter den bravaden men roligt var<br />
det!<br />
En annan gång när jag kom till<br />
sjön hade några Polska bärplockare<br />
kört ner sin Lada till båtarna. Att<br />
själva körmanövern är en bravad<br />
med den aktuella bilen förstår alla.<br />
Troligtvis var det helt enkelt trötta<br />
på att plocka bär och behövde en<br />
paus. Det roliga var att de fyra personerna<br />
över huvud taget inte tog<br />
någon notis om oss som kom. En<br />
dam satt lungt tillbakalutad i en<br />
roddbåt medan de övriga tre höll på<br />
att samla ihop sin köksutrustning.<br />
Lagom tills vi la ut båtarna var<br />
de färdiga och alla fyra hoppade<br />
in i bilen och for upp för backen.<br />
Förarens låga växel och jämna fart<br />
skvallrade om att de inte var ute på<br />
dåliga vägar för första gången och<br />
det gick knappt att se att de kört<br />
upp för backen vid en senare in-<br />
spektion.<br />
En dag i början av juli hade jag<br />
applicerat min lekamen i den<br />
gröna roddbåtens akter, som är<br />
en utmärkt fåtölj, och slutit mina<br />
ögon lite i väntan på att värmen<br />
skulle avta. Plötsligt krängde den<br />
lilla forsbåten till på ett mycket<br />
oroväckande vis och jag slog upp<br />
mina ögon, som säkert återspeglade<br />
en aning rädsla, bara för att se<br />
ett för mig helt okänt huvud vid relingen.<br />
Den unga mannen undrade<br />
med en misstänkt slöddrighet i<br />
rösten om jag möjligtvis kunde<br />
bogsera honom mot badplatsen!<br />
Hela vägen låg han sedan i vattnet<br />
och förhörde sig om SSFK och<br />
flugfiske. Vem vet, kanske är han<br />
medlem idag och läser just detta<br />
och i så fall vill jag bara säga att det<br />
är varmt att ro runt personer som<br />
leker drivankare!<br />
Vid ett annat tillfälle höll jag, i<br />
mörkret, på att ro över en flytring.<br />
Allt jag hörde från simfötterna<br />
var ett bölande om att jag skulle<br />
se mig för. Av artighet lättade jag<br />
lite på årtagen och slog om kursen<br />
70 grader västerut bara för att<br />
se en svart profil utan näbb som<br />
frenetiskt paddlade åt andra hållet.<br />
Efteråt har jag funderat på vem det<br />
kan ha varit och kommit fram till<br />
att personen i fråga nog inte gav<br />
sig till känna av rädsla för att bli<br />
anmäld till kustbevakningen på grund<br />
av bristande lanternasättning,<br />
eller vad det nu kan heta.<br />
Men akta Dig, Du anksimmare,<br />
nästa gång slår jag inte om kursen<br />
om Du inte har minst tre snygga<br />
lanternor applicerade på lämpiga<br />
ställen kring badringen!
Tips & Trix 1<br />
Har du också råkat ut för att just<br />
när du som bäst håller på att drilla<br />
din fisk som har tagit upphängarflugan<br />
så fastnar du i botten med<br />
draget, eller ännu värre, trasslar in<br />
draget i fisken som du tänkt återutsätta?<br />
Lösningen på detta problem<br />
kan vara att tackla upp med ett<br />
glidtackel där flugan och draget<br />
kan glida i infästningspunkten mot<br />
huvudlinan. Bild 1 visar tacklet vid<br />
kast och fiske samt när en fisk har<br />
tagit draget. Bild 2 visar samma<br />
tackel när en fisk tagit upphängarflugan<br />
och flugan har bytt plats<br />
med draget. I och med att draget<br />
har glidit upp är det ur vägen för<br />
fisken och eventuell bottenkontakt.<br />
Detta är inget nytt tackelkoncept<br />
utan har cirkulerat i fiskekretsar<br />
ett bra tag. Bland annat använder<br />
havsfiskarna sig av varianter på<br />
detta tackel har det sagts mig.<br />
Så här gör du tacklet<br />
Tag två bitar fiskelina och skarva<br />
ihop dessa med en blodknut. Denna<br />
knut fungerar som stoppknut åt<br />
ena hållet för tacklet. Längden<br />
på linbitarna är en smaksak men<br />
huvudsaken är att den bit där du<br />
knyter fast flugan skall vara kortare<br />
än den andra. Kapa till en bit (ca 15<br />
mm) slang i passande dimension.<br />
I originalreceptet pratas det om<br />
någon form av slang som man<br />
brukar använda vid operationer,<br />
men man tager vad man haver. Själv<br />
har jag använt plastslang för tubflugor<br />
som finns att köpa i de flesta<br />
fiskeredskapsaffärer. Jag stoppar en<br />
slang med ytterdiameter 1.5 mm<br />
inuti en slang med ytterdiameter<br />
3 mm. Då får man en slang som<br />
har lagom inner- och ytterdiameter<br />
för att passa lekaret och samtidigt<br />
ta emot stoppknuten. Trä slangen<br />
genom en lekare och kläm ihop<br />
lekaret något för att fixera det över<br />
centrum av slangen. Värm ändarna<br />
på slangen med en cigarettändare<br />
så att de kryper ihop och formar<br />
sig till ett par små flänsar. Dessa<br />
flänsar hindrar lekandet att trilla<br />
av. Eventuellt måste du ”gôra” upp<br />
hålet i slangen med en nål som<br />
du har värmt. Trä fiskelinan med<br />
stoppknuten igenom slangen och<br />
knyt fast ett beteslås på den sidan<br />
om slangen som inte har stoppknut.<br />
Klart! Gör gärna i ordning<br />
ett antal sådana här tackel hemma<br />
som du har med dig ut till fiskevattnet.<br />
Bottennapp kan man ju<br />
få ändå och fiskelinor slits ju som<br />
bekant.<br />
Väl ute vid vattnet är det bara att<br />
knyta på en fluga på den kortare<br />
linbiten och fästa ett drag i beteslåset<br />
på motsatt sida. Linan från din<br />
fiskerulle, huvudlinan, knyter du<br />
fast i den fria delen av lekaret och<br />
du är klar för fiske. Komplettera<br />
gärna tacklet med en mjuk lyskula<br />
som du trär huvudlinan igenom<br />
innan du knyter denna till lekaret.<br />
Lyskulan fungerar som en stötdämpare<br />
för att hindra att du skadar<br />
toppöglan på spöet när du står och<br />
sover och inte stoppar invevningen<br />
i tid. Dessa lyskulor brukar hänga<br />
under H som i havsfiske i redskapsbutikerna<br />
och används troligtvis<br />
till att piffa upp havsfisketackel<br />
eller något. Fråga inte mig utan<br />
någon som har bättre koll på just<br />
den biten…<br />
Martin<br />
Text & foto: Martin Ekelund<br />
<strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
17
Text: Johan Borgström <strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
18<br />
Drama vid Lysevatten<br />
Fin öring<br />
tändande<br />
gnista!<br />
Blodet droppade i ymniga pölar på<br />
marken. Samtidigt spred sig elden<br />
i gräset bortom kontroll. Bara för<br />
att en öring snappat åt sig min torrfluga!<br />
Under natten hade fisken i<br />
Lysevatten förhållit sig ganska<br />
passiv. I takt med att sjöröken<br />
rullade in över sjön avtog nästan all<br />
aktivitet i vattnet och jag beslutade<br />
mig för att ro iland och sova några<br />
timmar.<br />
Utvilad vaknade jag påföljande<br />
morgon. Stel och oinspirerad<br />
tvingade jag mig till en stunds<br />
fiske hellre än att packa ihop och<br />
fara hem. Belöningen lät inte dröja<br />
allt för länge. Trots en smula ouppmärksamhet<br />
lyckades jag kroka<br />
en fisk som girigt mumsat i sig<br />
min förhållandevis stora torrfluga.<br />
Medan båten fångade vind och<br />
drev närmare sjöns mitt drillade jag<br />
en rultig öring på dryga kilot under<br />
knappa tio minuter. Min ambition<br />
att återutsätta den guldglänsande<br />
salmoniden, med grälla blodrödsfärgade<br />
prickar, skrinlades då fisken<br />
svalt flugan så glupskt och krokat<br />
sig själv allt för hårt ända ned mot<br />
gälräfständerna. Beslutet att avliva<br />
fisken fattades efter ett par klumpiga<br />
och fåfänga fritagningsförsök<br />
från både mig och öringen. Och<br />
värre blev det!<br />
Av någon anledning valde jag att<br />
försöka klubba fisken med min<br />
knivs handtag. Jag höll i knivslidan<br />
och som ett brev på posten<br />
gled förstås kniven ur sitt hölje<br />
samtidigt som jag drämde den i<br />
fiskens huvud. Ett ganska djupt<br />
jack öppnade sig i pekfingret och<br />
medan båten närmade sig stugorna<br />
i sjöns norra ände blödde jag och<br />
öringen ikapp mot båtens durk.<br />
Den plötsliga malören skapade<br />
oreda. Med en remsa toapapper<br />
taffligt pressat mot såret och sedan<br />
jag tillsett att öringen barmhärtigt<br />
och slutgiltigt tagits av daga rodde<br />
jag åter mot lägerplatsen.<br />
Väl iland och en aning orolig över<br />
hur illa jag skurit mig, lommade<br />
jag mot den plats där jag lämnat<br />
Trangiaköket igång för att laga<br />
en sen frukost eller “brunch” som<br />
amerikanerna kallar det. Säkerligen<br />
omtumlad av blodvitet lyckades jag<br />
välta köket med en försiktig bred-<br />
sida. Den lilla mängden T-sprit<br />
som återstod rann ut på marken<br />
och lågorna slickade girigt i sig<br />
allt brännbart i närheten. Medan<br />
jag bannade min klumpighet<br />
bättrade en plötslig vindil lågans<br />
framfart och med ens hade en<br />
liten en mindre eld fått fäste i det<br />
vissnade gräset vid lägerplatsen. I<br />
ögonblicket därpå hade ännu<br />
en blåspust utökat flammornas<br />
omfång till några närliggande<br />
tuvor och jag blev med ens orolig<br />
över situationens utveckling.<br />
Efter ytterligare ett par minuter<br />
och allt mer paniska släckningsförsök<br />
hade elden spridit sig till ett<br />
buskage och slutligen bortom vad<br />
som gick att kontrollera! Därefter<br />
är min uppfattning av händelseförloppet<br />
aningen osammanhängande.<br />
Jag beslutade mig för att söka hjälp<br />
medan elden och rökutvecklingen<br />
blev allt mer tydlig.<br />
Regnbågshane på väg att släppas efter återhämtning. Foto: GFFA-03
Jag kastade mig tillbaka i båten<br />
och såg för mitt inre rubrikerna i<br />
påföljande dags tidningar: ”Skogsbrand<br />
i Svartedalen - oersättliga<br />
naturvärden ödelagda.”<br />
På nytt världsrekord rodde jag<br />
tillbaka mot det ljusgråa huset<br />
med den väl tilltagna bryggkonstruktionen.<br />
Där hade jag förut<br />
noterat att någon var på plats. Två<br />
herrar stirrade nyfiket på mig när<br />
jag i hast närmade mig.<br />
– Ring brandkåren, hojtade jag<br />
när jag var inom hörhåll. Då de<br />
säkerligen noterat röken från<br />
lägerplatsen liksom mitt upprörda<br />
tillstånd hastade en av dem iväg<br />
och efterlevde mitt önskemål.<br />
Medan vi väntade beskrev jag kortfattat<br />
och samlat den osannolika<br />
utvecklingen.<br />
Tjugofem minuter senare rullade<br />
en röd brandbil från Stenungsunds<br />
brandvärn in på tomten. En<br />
gråskäggig man, som föreföll föra<br />
befälet över styrkan, förhörde sig<br />
om situationen.<br />
– Öring, kniv, Trangiakök<br />
svamlade jag i ett sammelsurium<br />
till förklaringsförsök.<br />
- Sitt där, gå ingenstans och var<br />
tyst, sa brandmannen och pekade<br />
mot en trädgårdsstol i plast.<br />
Med utgångspunkt från mina<br />
förvirrade utsagor diskuterade<br />
styrkan eventuella åtgärder. Under<br />
tiden hade elden på andra sidan<br />
sjön vuxit till vad som verkade vara<br />
en mindre skogsbrand!<br />
– Vad händer nu?, stammade jag<br />
fram.<br />
– Antingen stannar elden av av sig<br />
själv eftersom det inte är så torrt i<br />
markerna, eller också får vi sätta in<br />
helikopter, svarade min skäggige<br />
förmodade räddare och hjälte.<br />
Kanske erinrar Ni Er notisen i<br />
tidningen om händelsen, men<br />
sannolikt inte. För knappt hälften<br />
av den här historien är sann!<br />
Sedan jag dämpat blodflödet ur<br />
fingret med toapappret rodde jag<br />
istället stillsamt åter mot båtplatsen.<br />
Där ordnade jag ett tryckförband<br />
av pappret och tafsmaterial i 0.33<br />
millimeters diameter. Då slog<br />
det mig hur det ena kan leda till<br />
det andra och de mest fantastiska<br />
förlopp inledas på ett till synes<br />
harmlöst sätt. Möjligen skulle<br />
man på ett synnerligen osannolikt<br />
sätt och genom slumpens försorg<br />
kunna starta ett världskrig genom<br />
att fånga en harr på en aningen stor<br />
våtfluga!?<br />
Lycklig över den fina fångsten och<br />
sedermera tillfreds med vad som<br />
visade sig vara en lättläkt blessyr,<br />
undrade jag om man egentligen<br />
kan rusta sig för allt märkligt som<br />
kan förekomma. Öringen lät sig<br />
ugnstekt, med färskpotatis och<br />
en tunn vitvinssås synnerligen väl<br />
smaka som en av de första suveräna<br />
sommarmiddagarna.<br />
Se upp i Ert fiske - vem vet vad som<br />
händer när öringen är på hugget?!<br />
Johan<br />
Industrivägen 57 i Sävedalen, Gbg<br />
Ring 031-269890 för vägbeskrivning.<br />
Vi har kvällsöppet på torsdagar till 20:00!<br />
http://www.lbflugfiske.se<br />
19
Text: Anders Ekman<br />
20<br />
<strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
Projekt ordning & reda<br />
Nu har jag gjort min första säsong<br />
som vakt i sjöarna. Av andra, som<br />
fiskar mycket ofta, har jag fått höra<br />
att man har sett färre ”suspekta”<br />
fiskare framför<br />
allt runt<br />
Lysevatten,<br />
vilket jag<br />
ser som att<br />
ryktet har<br />
gått om att<br />
det numera<br />
sker viss bevakning.<br />
Jag<br />
har inte sett<br />
någon själv, de främlingar jag har<br />
talat med som inte varit med i<br />
föreningen har varit intresserade<br />
av klubben och uttryckt<br />
önskemål om att få veta hur<br />
man blir med och vad det<br />
kostar.<br />
Jag har dock märkt att det<br />
är lite si och så med hur vi<br />
lämnar båtarna efter oss.<br />
Jag har kommit upp och<br />
funnit tomma förpackningar<br />
(för drag t ex) i båtarna, man<br />
har använt utrymmet i mittoften<br />
som sump och inte tömt efter sig.<br />
Sådant tycker jag är tråkigt, eftersom<br />
det visar på att det finns medlemmar<br />
som inte bryr sig om andra<br />
medlemmar och inte tar hänsyn.<br />
Att vara med i en förening är inte<br />
bara rättigheter utan även skyldigheter,<br />
t ex att städa upp efter sig<br />
själv, och även efter andra som har<br />
grisat ner runt våra sjöar.<br />
Intendenterna har också klagat<br />
på att det görs på tok för mycket<br />
konstiga knopar och öglor på tamparna<br />
vid våra båtar. När båtarna<br />
läggs ut på våren sätts också en<br />
lämplig ögla upp på stranden för<br />
att det skall vara enkelt att göra till<br />
båtarna. Använd denna och hitta<br />
inte på egna konstruktioner!<br />
Upptäcker Du något som behöver<br />
åtgärdas, exempelvis åror, årtullar,<br />
draggar och fångstrapporter,<br />
MÅSTE DU SOM MEDLEM<br />
tala om detta för den intendent det<br />
gäller. Det går inte att åtgärda fel<br />
man inte känner till och intendenterna<br />
har inte någon skyldighet att<br />
besöka sjöarna hela tiden.<br />
Vidare har det vid ett par tillfällen<br />
under säsongen som gått skett<br />
eftersläckning runt Lysevatten.<br />
Detta är helt oacceptabelt och förr<br />
eller senare slutar det med en riktig<br />
skogsbrand! Det<br />
finns ett antal eldstäder<br />
med stenlagda<br />
bottnar vid<br />
våra vatten och<br />
det är de som<br />
skall användas.<br />
Elda aldrig direkt<br />
på jorden eller på<br />
stenhällar som då<br />
spricker.<br />
Att håll konstant vakt på våra sjöar<br />
är för mycket för en person, jag<br />
kommer att kika till sjöarna lite<br />
då och då, och hoppas att jag<br />
kan få hjälp av er andra medlemmar<br />
med att informera<br />
främmande personer vid<br />
vattnet om vad som gäller.<br />
Jag vet att Alefiskarna håller<br />
studiecirklar någon gång om<br />
året för att utbilda nya vakter,<br />
kostnaden för detta har hittills<br />
varit noll om man bortser från<br />
att man får offra fem kvällar för<br />
att vara med på kursen. Jag skulle<br />
gärna se att några andra medlemmar<br />
i vår förening ville gå en sådan<br />
kurs. Bland annat för att man helst<br />
inte skall skall vara ensam om man<br />
skulle ramla på någon tjuvfiskare,<br />
men även för att man får en hel del<br />
nyttig kunskap om vad som gäller<br />
i fråga om markägares fiskerätt och<br />
hur man skaffar nya vatten för en<br />
förening att ta hand om.<br />
Har ni några frågor, så ring gärna<br />
på telefon 0705-84 14 93.
Det har talats om olika klingor<br />
och deras egenskaper runt tusentals<br />
lägereldar och det lär man säkert<br />
fortsätta med under en lång tid<br />
framöver.<br />
Vad som idag oftast disputeras är<br />
hur lite ens nya spö väger och att<br />
grannens spö är som en blydagg i<br />
jämförelse. Vad man glömmer bort<br />
allt mer, speciellt bland de yngre, är<br />
att det egentligen handlar om olika<br />
typer av taperingar och inte hur<br />
många kolfibrer man lyckas kämma<br />
in per kvadratmillimeter eller vad<br />
det nu är man mäter sådant i.<br />
Lite förenklat kan man säga att<br />
utvecklingen gick från allsköns<br />
olika träslag till bambu under<br />
senare delen av 1800-talet. På<br />
femtiotalet började man tillverka<br />
spön i glasfiber eftersom detta är<br />
en mycket billigare process än det<br />
hantverk som krävs för att framställa<br />
ett bra träspö.<br />
Så gott som alla glasspön<br />
tillverkades för att efterlikna de<br />
egenskaper man finner i bambu.<br />
Det var ytterst få spön som tog<br />
vara på de uppenbara fördelar glasfibern<br />
har gentemot bambu. Idag<br />
finns det några utsökta glasspön på<br />
marknaden medan andra tillverkare<br />
har fastnat i nostalgin och tillverkar<br />
kopior av gamla spön vilket i och<br />
för sig kan vara roligt men inte särskilt<br />
givande för spöevolutionen.<br />
Det finns kvar att utveckla med<br />
glasfiber fortfarande!<br />
På sjuttiotalet kom så kolfibern. De<br />
första spöna var väl inte så hemskt<br />
mycket bättre än de äldre glasspöna<br />
men under åttiotalet utvecklades<br />
tekniken i ett rasande tempo och<br />
många mycket fina spön kom ut på<br />
marknaden.<br />
Under nittiotalet blev spöna allt<br />
snabbare i takt med att man kunde<br />
packa ihop fler fibrer på en mindre<br />
area samtidigt som det blev, och<br />
fortfarande är, högsta mode att<br />
tillverka lätta spön. För att göra ett<br />
spö lätt måste man ha lite material<br />
i klingan. Eftersom ett spös vikt till<br />
stor del beror på vår egna subjektiva<br />
uppfattning måste man dessutom<br />
ha så lite material som möjligt i<br />
spöts toppdel så att det inte känns<br />
framtungt.<br />
Effekten blir förödande eftersom<br />
man med denna tillverkningsfilosofi<br />
enbart kan tillverka progressiva<br />
spön med en utpräglad toppaktion.<br />
Enkelt uttryckt; snabba spön utan<br />
någon större känsla.<br />
Samtidigt har man fastnat för spön<br />
som ligger inom en mycket snäv<br />
längd på låt oss säga 8 till 9 fot,<br />
undantaget tiofotarna för flytringsfiskare<br />
och riktigt korta spön i lätta<br />
linklasser. För att fullända det hela<br />
har man de senaste åren även infört<br />
metallen titan, och i viss mån<br />
återupplivat boron, i klingorna för<br />
att göra dem ännu snabbare och<br />
hårdare i buttsektionen.<br />
Det är inte fel att tillverka snabba<br />
spön, de har sin naturliga plats<br />
vid sjöfiske och kanske vid kusten<br />
när det blåser. Det som är tråkigt<br />
är att vi användare inte längre har<br />
chansen att välja det vi vill. Vi<br />
måste numera fiska med mer eller<br />
mindre snabba spön. Paraboliska<br />
spön, med en klinga som böjer sig<br />
ända ner i handtaget, finns knappt<br />
Text: Mikael Båth<br />
Vart tog de goa spöna vägen?<br />
kvar på marknaden och de som<br />
finns är i regel kopior på gamla<br />
konstruktioner som inte utnyttjar<br />
dagens material över huvud taget.<br />
För att göra en liten jämförelse<br />
plockade jag fram tre olika spön från<br />
en och samma tillverkare. Thomas<br />
& Thomas har under årens lopp<br />
byggt många olika typer av spön<br />
och i regel har deras produktion<br />
återspeglat modet ganska bra. Jag<br />
valde ut ett spö från slutet av åttiotalet;<br />
T&T Firehole (ett vattendrag<br />
i Montana), 9’, #6. Nästa val var<br />
ett spö från mitten av nittiotalet;<br />
T&T Paradigm 9’, #6. Båda dessa<br />
spön har en relativt djup progressiv<br />
aktion med mycket ryggrad. Som<br />
ett tredje spö valde jag T&T Helix,<br />
9’, #6 som bygger på det senaste<br />
inom kolfibertekniken vad det<br />
gäller fibrer och lim.<br />
Det första spöt är betydligt tyngre<br />
än de andra men också försett med<br />
nickel-silver och annat fint som ett<br />
dyrt spö skall ha. Känslan att kasta<br />
med spön ur denna serie är speciell;<br />
det finns så mycket kraft i klingan<br />
bara man tar det lungt och låter<br />
spöt arbeta! Det nyare Paradigm–<br />
spöt är mycket likt med den skillnaden<br />
att aluminium har ersatt de<br />
ädlare metallerna, det är lättare<br />
och spöt har inte längre samma<br />
råstyrka i buttsektionen. Det nya<br />
Helix-spöt är en kastmaskin med<br />
otrolig potential. Lätt, välbyggt,<br />
ger små linbågar och allt det som<br />
det frågas efter i butikerna. Men är<br />
det verkligen detta vi vill ha, utan<br />
undantag? Jag vill ha Helix men<br />
också andra spön!<br />
Micke<br />
<strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
21
Text & foto: Mikael Båth <strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
22<br />
Tips & Trix 2<br />
Spöställ för fisketuren<br />
Jag gick runt och funderade på hur<br />
man på bästa sätt skulle kunna ställa<br />
sina spön ute i skogen ganska länge<br />
innan jag slutligen tog tag i det hela<br />
och konstruerade Hillebergsstället.<br />
Jag kallar det så eftersom den första<br />
prototypen bands av en staglina till<br />
mitt tält.<br />
Den vanligaste orsaken till spöbrott<br />
är att man först har slått i spöt och<br />
skadat kolfibern. Att det sedan går<br />
av när man fiskar gör att man inte<br />
alltid är medveten om att det var<br />
skadat redan innan man började<br />
dubbeldra i linan.<br />
Konstruktionen är enkel; man<br />
fäster en lina, med öglor, mellan<br />
två träd en liten bit upp från<br />
marken. Sedan fäster man en andra<br />
lina ovanför denna där öglorna har<br />
försetts med små bitar av plastslang<br />
så att spöt enkelt kan föras in i den<br />
övre öglan. I den nedre öglan sätter<br />
man sedan buttdelen av spöt så att<br />
öglan vilar mot rullen.<br />
Börja med att skaffa en lämplig<br />
tamp som är kring 3mm i diameter<br />
och en mjuk plastslang som passar<br />
över tampen.<br />
Klipp åtta bitar av plastslangen<br />
som är 10cm långa och trä på dessa<br />
på tampen.<br />
En dryg meter in är det nu dags att<br />
slå en knop runt den första slangbiten.<br />
Se på den vänstra öglan på<br />
bilden uppe till höger. Därefter<br />
fortsätter man med de övriga<br />
slangbitarna. Det är lagom med<br />
15-16cm mellan öglorna för då<br />
kan spöna inte slå ihop i varandra.<br />
När alla åtta öglor är klara mäter<br />
man upp ytterligare 120-140cm på<br />
tampen och klipper av denna. Gör<br />
nu en ögla på slutet också. Den<br />
högra öglan på bilden ovan visar<br />
hur det skall se ut. Perfect Loop<br />
är en utmärkt knop för detta ändamål.<br />
Bränn ändarna så att de inte<br />
fransar upp sig.<br />
Nu gör du en lina till som har<br />
samma mått men med den skillnaden<br />
att öglorna skall vara lite<br />
större samt att det inte behövs<br />
plastslang på dessa. Öglan i mitten<br />
på bilen ovan visar en bra storlek.<br />
Skall du använda stället för laxspön<br />
bör öglorna göras lite större efter-<br />
som buttdelen av spöt skall träs i<br />
dessa.<br />
Leta nu upp två träd som står<br />
lagom långt ifrån varandra och trä<br />
den nedre tampen runt trädet och<br />
genom öglan i ändan. Spänn upp<br />
mot det andra trädet och gör en<br />
knut. Samma procedure med den<br />
övre tampen och Hillebergsstället<br />
är klart att användas.
Funktionärer 2003<br />
STYRELSEN<br />
Ordföranden Gösta Bring 0303-81857 gosta.bring@epsilon.telenordia.se<br />
Vice ordförande Kåre Trengereid 0303-771346 xnb889u@tninet.se<br />
Kassör Bengt Rönnefors 0303-83914 bengtr@telia.com<br />
Sekreterare Robert Etander 0303-81294 robert.etander@swipnet.se<br />
Vice sekreterare Anders Hjelm 0303-778413 ah7216@hotmail.com<br />
Styrelseledamöter Joakim Andreasson 0303-227748 jocke.andreasson@swipnet.se<br />
Martin Ekelund 031-510781 martin.ekelund@comhem.se<br />
Krister Olausson 0303-776048 krister@lkb.se<br />
Ulf Nilrud 0303-52373 ulf.nilrud@pleon.sigma.se<br />
Dan Skogberg 031-515700 dan.skogberg@volvo.com<br />
Suppleanter Mikael Nilsson 0303-775327 mikael.nilsson@gesab.se<br />
Anders Ekman 070-5841493 ekis@sfpo.se<br />
INTENDENTER<br />
Klubblokalen Sigvard Forsström 0303-771729<br />
L:a Holmevatten Dan Skogberg 031-515700 dan.skogberg@volvo.com<br />
Krokvatten Martin Ekelund 031-510781 martin.ekelund@comhem.se<br />
Kronsjön Robert Etander 0303-81294 robert.etander@swipnet.se<br />
Lysevatten Anders Larsson 031-571304 anderswlarsson@yahoo.se<br />
Sture Larsson 031-525245 sturelar@telia.com<br />
FUNKTIONÄRER<br />
Kontaktombud Mikael Nilsson 0303-775327 mikael.nilsson@gesab.se<br />
för ungdom Krister Olausson 0303-776048 krister@lkb.se<br />
REVISION<br />
Revisorer Lars Johansson 0303-82951<br />
Helge Pettersson 0303-777636<br />
Revisorsuppleanter Per-Erik Gassander 0304-663840<br />
Kjell Kaspersen 0303-82284<br />
SEKTIONER<br />
Fiskevård Kennet Henriksson 0303-81473 csf062a@tninet.se<br />
FISKETILLSYN Anders Ekman 070-5841493 ekis@sfpo.se<br />
VALBEREDNING Björn Holmstedt 0303-779100<br />
Tore Ottosson 031-573003 toreson@yahoo.com<br />
WEBMASTER Tore Ottosson 031-573003 toreson@yahoo.com<br />
VAKET<br />
Redaktör Martin Ekelund 031-510781 martin.ekelund@comhem.se<br />
Layout & Teknik Mikael Båth 031-180279 mikael.bath@telia.com<br />
Artiklar & Bilder Redaktionen vaket@flugfiskesidan.com<br />
SSFK’s funktionärer<br />
<strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
23
Text, foto & mönster: Mikael Båth<br />
<strong>Vaket</strong>, 1 <strong>2004</strong><br />
LL Caddis - En given succé i sjöarna!<br />
Det här är en vidareutveckling av Goddard Caddis. Den stora<br />
skillnaden är att flugan är osänkbar och därför mycket lätthanterad<br />
i mörker och när man släpar flugan med sig efter<br />
båten eller flytringen på väg till ett nytt fiskeställe. Att slippa<br />
göra rent en torrfluga efter avkrokad fisk är också mycket trevligt<br />
när man är mitt inne i en stor kläckning av nattsländor<br />
och galna öringar är på hugget.<br />
Grundtanken är som vanligt med mina mönster; gräset är<br />
grönare på andra sidan och därför är denna fluga stor (Streamerkrok<br />
#4-6). Stora flugor lockar alltid upp öring även om det<br />
inte kläcker något speciellt när man är ute och fiskar. Fiska<br />
av det område fisken bör stå i och ha lite tålamod då det kan<br />
krävas flera kast på samma ställe innan fisken stiger.<br />
Denna typ av nattslända skall fiskas hem aktivt! Stripa ett<br />
par-tre drag och låt flugan vila några sekunder innan du upprepar<br />
det hela med en ny rush över ytfilmen.<br />
Gör en vanlig Goddardkropp men klipp den lite hårdare i<br />
bakändan så att den inte tar upp så mycket vatten. Bind in ett<br />
hackel som är lite längre än vanligt och klipp detta både på<br />
över och undersidan. Avsluta med att binda in en flörtkula av<br />
den typen man använder för Boobyflugor. Variera färgerna!<br />
Flugan<br />
FISKE - FISKEKORT - VAPEN - AMMUNITION<br />
BÅTUTHYRNING - FRITIDSKLÄDER<br />
Medlemmar i SSFK har<br />
-SSFK’s Anslagstavla!<br />
-Vi har SSFK-gästfiskekort hos oss!<br />
-Det senaste skvallret!<br />
-Heta tips!<br />
-Fiskeprylarna Du bara måste ha!<br />
-Båturhyrning med hemliga kartor!<br />
-Alla sorters beten, vad Du än fiskar med!<br />
-Storfiskeregistrering gör Du hos oss!<br />
-Kläderna som håller Dig varm och torr!<br />
-Glöm inte medlemkortet!<br />
15% RABATT!