cykelvägars drift-och underhållsstandard –kommunenkät - VTI
cykelvägars drift-och underhållsstandard –kommunenkät - VTI
cykelvägars drift-och underhållsstandard –kommunenkät - VTI
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
10 Fortsatt forskning<br />
Denna studie har försökt förmedla de kommunala väghållarnas syn på problematiken<br />
kring <strong>drift</strong> <strong>och</strong> underhåll av cykelvägar. Deras uppfattning behöver kompletteras med<br />
vad cyklisterna tycker <strong>och</strong> hur de påverkas av olika <strong>drift</strong>- <strong>och</strong> <strong>underhållsstandard</strong> på<br />
cykelvägarna, för att väghållarna ska veta hur de ska prioritera. För att kunna beräkna de<br />
olyckskostnader som kan relateras till brister i vägytan, etc., är det nödvändigt med<br />
förbättringar i olycksstatistiken, så att den även beaktar cykelolyckor på gc-vägarna.<br />
Beräkningar av olyckskostnader behöver kompletteras med cyklisternas värderingar av<br />
komfort, restidförluster, etc., för att samhällsekonomiskt kunna optimera <strong>drift</strong>- <strong>och</strong><br />
underhållsåtgärder på cykelvägar.<br />
Vid inventering av brister i vägytan på cykelvägarna, är det oftast okulärbesiktningar<br />
från bil som görs i kommunerna. För att få en uppfattning av cykelvägens standard ur en<br />
cyklists perspektiv, är det viktigt att komplettera med inventeringar från cykelsadeln.<br />
Vid Cykelfrämjandets ”cykelvägsanalyser” görs inventeringar från cykel <strong>och</strong> Statens<br />
vegvesen (2004) i Norge har givit ut en handbok för liknande cykelvägsinspektioner.<br />
För att underlätta för de kommunala väghållarna <strong>och</strong> skapa en gemensam utgångspunkt<br />
vid bedömning av <strong>cykelvägars</strong> standard skulle det vara värdefullt med en utveckling <strong>och</strong><br />
formalisering av dessa metoder.<br />
Manuella metoder är emellertid subjektiva <strong>och</strong> tidskrävande. För effektivare skadeinventering<br />
med bättre repeterbarhet, är det nödvändigt med objektiva mätmetoder,<br />
åtminstone som komplement till de manuella metoderna. Tekniker för att mäta<br />
exempelvis jämnheten på en cykelväg finns <strong>och</strong> används i bl.a. Danmark även om de<br />
befinner sig i utvecklingsskedet <strong>och</strong> ännu inte används rutinmässigt. Det bör utredas hur<br />
liknande metoder skulle kunna tillämpas på cykelvägarna i Sverige.<br />
En bedömning av cykelvägens yta <strong>och</strong> mätning av jämnheten skulle kunna kompletteras<br />
med mätningar av de underliggande lagren i cykelvägens konstruktion med hjälp av en<br />
”Georadar”. På så sätt får man kunskap om överbyggnadens totala tjocklek, tjockleken<br />
på de olika lagren <strong>och</strong> om det finns risk för skador till följd av t.ex. rötter som trängt in i<br />
konstruktionen. Det skulle ge värdefull information för planering <strong>och</strong> prioritering av<br />
underhåll. På så sätt skulle man också kunna identifiera särskilt känsliga delsträckor i<br />
cykelvägnätet där man absolut måste förbjuda tung trafik för att förhindra att<br />
konstruktionen förstörs. Inom detta område finns en stor utvecklingspotential.<br />
Vägverket har i december 2005, infört något som de kallar ”Cykelstigar” i sin tekniska<br />
beskrivning för vägkonstruktioner, ATB väg 2005 (Vägverket, 2005). Cykelstigen är en<br />
mycket enkel konstruktion som man inte avser att använda under vinterförhållanden<br />
eller låta något tungt fordon använda. Cykelstigen beräknas kosta mindre än hälften att<br />
bygga än en traditionell gång- <strong>och</strong> cykelväg <strong>och</strong> väntas därmed leda till att det byggs<br />
fler separerade gång- <strong>och</strong> cykelvägar. Det ska främja ökad cykeltrafik med bättre<br />
trafiksäkerhet <strong>och</strong> väntas vara positivt för cykelturismen i Sverige. Det är intressant att<br />
följa utvecklingen kring införandet av cykelstigar <strong>och</strong> exempelvis se vad det får för<br />
effekt på cykelvägnätets standard framöver.<br />
Allteftersom de estetiska värdena fått större betydelse i stadsplaneringen, har det blivit<br />
vanligare med olika typer av stenbeläggningar på gång- <strong>och</strong> cykelvägar. Det skulle<br />
därför vara värdefullt att utvärdera effekten av olika typer av beläggning för cyklister<br />
<strong>och</strong> fotgängare (olycksrisk, framkomlighet <strong>och</strong> komfort kopplat till friktion, textur <strong>och</strong><br />
rullmotstånd) samt på livscykelkostnad innefattande anläggningskostnader, kostnader<br />
<strong>VTI</strong> rapport 558 39