cykelvägars drift-och underhållsstandard –kommunenkät - VTI
cykelvägars drift-och underhållsstandard –kommunenkät - VTI
cykelvägars drift-och underhållsstandard –kommunenkät - VTI
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
80 % för olyckor mellan oskyddade trafikanter <strong>och</strong> ca 95 % för singelolyckor med<br />
cykel. En följd av det stora bortfallet, samt att kvaliteten <strong>och</strong> omfattningen på<br />
olycksdata varierar, är märkbara skillnader i andelen skadade cyklister, från en kommun<br />
till en annan. Exempelvis anges att cyklisterna utgör ca en tredjedel av samtliga skadade<br />
i Göteborgstrafiken, medan motsvarande andel anges vara 19 % i Linköping, 21 % i<br />
Malmö <strong>och</strong> 24 % i Västerås. Naturligtvis kan en del av variationerna också förklaras av<br />
skillnader i trafikmiljö <strong>och</strong>/eller andra olikheter.<br />
Singelolyckor är den vanligaste typen av cykelolycka med en andel på omkring 80 %,<br />
enligt flera kommuner. Sannolikt är många förknippade med alkohol eller i övrigt<br />
relaterade till cyklisternas beteende, men i Umeå uppges vägmiljöfaktorer ha spelat en<br />
betydande roll i hälften av singelolyckorna. Utmärkande är halka <strong>och</strong> trottoarkanter,<br />
medan lösgrus är mer vanligt bland de lindriga skadorna. Olyckorna sker ofta i<br />
anslutning till kraftiga backar. Olycksdata från Borlänge visar att ganska många<br />
cykelolyckor är kollisioner mellan cyklister i anslutning till cykeltunnlar.<br />
I Umeå understryker man att olycksrapporteringen är mycket viktig för planeringen <strong>och</strong><br />
att cyklister är deras mest problematiska grupp när det gäller trafiksäkerhet. Man säger<br />
att efter hastighetssänkningar till 30 km/h på ett flertal sträckor, har problemet med<br />
fotgängarolyckor minskat medan det inte haft någon effekt på cykelolyckorna. Ett flertal<br />
kommuner tycker att regelefterlevnaden är dålig bland cyklisterna.<br />
6.3 Inventering av brister i cykelvägnätets detaljutformning<br />
Samtliga kommuner i studien har inventerat brister i cykelvägnätet med avseende på<br />
detaljutformningen, men i lite olika omfattning <strong>och</strong> med varierande noggrannhet.<br />
Många gånger har inventeringarna gjorts i samband med att cykelplaner eller<br />
cykelprogram tagits fram för kommunerna. I Borlänge, Kristianstad, Linköping, Luleå,<br />
Västerås <strong>och</strong> Örebro har också Cykelfrämjandet varit <strong>och</strong> gjort sina cykelvägsanalyser<br />
(se förklaring i kapitel 4), i Luleå <strong>och</strong> Örebro t.o.m. vid flera tillfällen.<br />
Dessa inventeringar har främst resulterat i kunskap om var i cykelvägnätet det saknas<br />
länkar <strong>och</strong> var korsningar behöver förbättras t.ex. med planskildheter eller fartdämpande<br />
åtgärder för bilisterna. Övrigt som kommenterats vid inventeringarna är nerfarter till<br />
tunnlar, siktproblem, behov av åtskillnad mellan cyklister <strong>och</strong> fotgängare, automatiskt<br />
grönt ljus för cyklister <strong>och</strong> vägvisning.<br />
6.4 Inventering av brister i vägytan<br />
Någon form av inventering av brister i vägytan har gjorts i nästan alla de intervjuade<br />
kommunerna. Umeå <strong>och</strong> Göteborg säger att de löpande inventerar cykelvägnätet, medan<br />
majoriteten av de övriga säger att de årligen gör sådana besiktningar. I Göteborg är det<br />
entreprenörer <strong>och</strong> de konsulter de anlitat för byggledning <strong>och</strong> kontroll som gör<br />
inventeringarna. Från intervjuerna framkommer även att allmänheten ses som en bra<br />
resurs i att upptäcka brister i vägytan på cykelvägnätet.<br />
Oftast är det endast okulärbesiktningar från bil som gjorts. I Borlänge görs dock, sedan<br />
2002, inventeringen på cykel med GPS-utrustning <strong>och</strong> i centrala Västerås gjordes, under<br />
åren 2000–2004, en inventering från cykelsadeln. I Örebro gjordes 2005 en bedömning<br />
av vägytan utifrån upplevd komfort av en cyklist som cyklade igenom hela gc-vägnätet.<br />
Örebro har som ambition att årligen göra en sådan bedömning. Även Malmö har gjort<br />
besiktningar från cykelsadeln. Där finns dock inget regelbundet system för inventering<br />
<strong>VTI</strong> rapport 558 29