cykelvägars drift-och underhållsstandard –kommunenkät - VTI
cykelvägars drift-och underhållsstandard –kommunenkät - VTI
cykelvägars drift-och underhållsstandard –kommunenkät - VTI
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
delvis beroende av läget i landet. I Gävle upplever man att snöröjningen är det svåraste,<br />
eftersom cyklisterna är väldigt känsliga för om det blir för mycket snö <strong>och</strong> ytan blir<br />
ojämn. Kristianstad påpekar att snöröjning av cykelvägar belägna intill bilvägar är<br />
problematisk, eftersom snön kastas ut på gatan när cykelvägen röjs, <strong>och</strong> vice versa.<br />
Sänkor i vägytan som resulterar i vattensamlingar där det sedan bildas isfläckar, är<br />
också ett problem i det här sammanhanget. Umeå nämner vidare regn under vintern som<br />
ett stort problem, eftersom halkbekämpningen har begränsad effekt på den halkan. I<br />
Lund <strong>och</strong> Malmö, där mycket sten <strong>och</strong> plattor används i de centrala delarna, har man<br />
stora halkproblem på dessa ytor, eftersom de blir underkylda på ett annat sätt än asfalt.<br />
Luleå tycker att ett problem under vintern, är att hålla en likartad standard över hela<br />
cykelvägnätet då standarden är beroende av vägmästare, förare <strong>och</strong> markförhållanden.<br />
Lund har ett liknande problem eftersom de är två väghållare med olika ambitionsnivå.<br />
Park- <strong>och</strong> naturavdelningen i Lund vill sänka ambitionsnivån på vinterväghållningen för<br />
att få pengar över till annat, medan Gatu- <strong>och</strong> trafikkontoret vill höja ambitionsnivån<br />
bl.a. för att leva upp till att vara en cykelkommun.<br />
Behovet av en jämn ytstandard sommartid lyfts också fram som en svårighet, med tanke<br />
på cyklisternas känslighet för ojämnheter. Flera nämner även rotinträngning (se figur 3)<br />
<strong>och</strong> vegetation som växer in <strong>och</strong> ger siktproblem, m.m. I Malmö anses rotinträngning<br />
vara det största problemet på cykelvägarna. Idag tänker man sig därför noga för vid<br />
plantering av träd <strong>och</strong> väljer sorter som inte är så rotaggressiva. Malmö, Lund, Västerås,<br />
Figur 3 Illustration av problemet med rotinträngning på cykelvägar. Fotot är taget av<br />
författaren i Linköping, i september 2006.<br />
<strong>och</strong> Linköping nämner att de börjat plocka bort buskarna närmast cykelvägarna för att<br />
spara på kostnader för siktröjning <strong>och</strong> för att minska problemen med skymd sikt, men<br />
också av trygghetsskäl. I Göteborg påpekar man att växtligheten främst är ett problem<br />
där gc-vägar gränsar till privat mark, eftersom det enda kommunen kan göra då, är att<br />
informera fastighetsägarna.<br />
<strong>VTI</strong> rapport 558 23