Handlingar 2012-08-27 - Landstinget i Uppsala län
Handlingar 2012-08-27 - Landstinget i Uppsala län
Handlingar 2012-08-27 - Landstinget i Uppsala län
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nr<br />
129<br />
130<br />
FÖREDRAGNINGSLISTA<br />
Landstingsstyrelsens sammanträde måndagen den <strong>27</strong> augusti <strong>2012</strong> kl. 13<br />
Konferenscentrum, Slottsgränd 1, <strong>Uppsala</strong><br />
Ärende<br />
Val av justerare. I tur: Siw Björkgren (MP)<br />
Tid för justering:<br />
Fastställelse av föredragningslista för sammanträdet<br />
131 Skandionkliniken – informationsärende (Olle Mattsson, chef för<br />
Skandionkliniken)<br />
132 <strong>Landstinget</strong>s FoU-medel – informationsärende (Sune Larsson,<br />
forskningschef)<br />
133 Genomförandet av Akademiska sjukhusets kostnadsanpassningsprogram –<br />
informationsärende (Lennart Persson, sjukhusdirektör)<br />
134 Landstingsdirektörens rapport<br />
135 Förvaltningarnas ekonomi- och verksamhetsrapporter -<br />
KOMPLETTERAS<br />
136 Anslagsramar <strong>2012</strong> per verksamhetsområde<br />
137 Bevarande- och gallringsplan för smittskyddsenheten<br />
138 Revidering av bevarande- och gallringsplan för patientjournaler och övrig<br />
medicinsk dokumentation<br />
139 Verksamhetsberättelse 2011 för landstingsarkivet<br />
140 Begäran om redovisning från Kollektivtrafiknämnden -<br />
KOMPLETTERAS<br />
141 Likabehandlingsplan ur ett arbetsgivarperspektiv 2013-2015<br />
142 Förändring av premie för frisktandvård<br />
143 Arvodering av ledamot i produktionsstyrelsens arbetsutskott –<br />
komplettering av regler för ekonomiska ersättningar<br />
144 Auktoriserad revisor för stiftelsen Akademiska sjukhusets<br />
utvecklingsfond<br />
Dnr<br />
CK <strong>2012</strong>-0003<br />
CK <strong>2012</strong>-0<strong>27</strong>6<br />
CK <strong>2012</strong>-0<strong>27</strong>3<br />
CK <strong>2012</strong>-0210<br />
CK <strong>2012</strong>-0228<br />
CK <strong>2012</strong>-02<strong>27</strong><br />
CK <strong>2012</strong>-0194<br />
CK <strong>2012</strong>-0246<br />
CK <strong>2012</strong>-0233<br />
CK <strong>2012</strong>-0244<br />
CK <strong>2012</strong>-0005
145 Granskning av projektet Psykiatrins hus – revisionssvar<br />
146 Regional utvecklingsstrategi för <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> – Upp<strong>län</strong>dsk Drivkraft 3.0 –<br />
svar till Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> - KOMPLETTERAS<br />
147 Slutbetänkandet Gör det enklare! (SOU <strong>2012</strong>:33), Ds <strong>2012</strong>:20<br />
Inspektionen för vård och omsorg – en ny effektiv tillsynsmyndighet för<br />
hälso- och sjukvård och socialtjänst samt Ds <strong>2012</strong>:21 Ny myndighet för<br />
infrastrukturfrågor för vård och apotek – remissvar till<br />
Socialdepartementet - KOMPLETTERAS<br />
148 Betänkandet Vital kommunal demokrati (SOU <strong>2012</strong>:30) – remissvar till<br />
Finansdepartementet - KOMPLETTERAS<br />
149 Planprogram för Bålsta centrum – samrådsyttrande till Håbo kommun -<br />
KOMPLETTERAS<br />
150 Patientperspektiv inom prostatacancervården – motionssvar<br />
151 Uppföljning av landstingsstyrelsens uppdrag januari – juni <strong>2012</strong><br />
152 Uppföljning av landstingsfullmäktiges uppdrag januari – juni <strong>2012</strong><br />
KOMPLETTERAS<br />
153 Förteckning av ärenden till landstingsfullmäktige<br />
154 Anmälan av beslut enligt delegation<br />
155 För kännedom inkomna skrivelser<br />
CK <strong>2012</strong>-0163<br />
CK <strong>2012</strong>-0182<br />
CK <strong>2012</strong>-0240<br />
CK <strong>2012</strong>-0241<br />
CK <strong>2012</strong>-0242<br />
CK <strong>2012</strong>-0201<br />
CK <strong>2012</strong>-0237<br />
CK <strong>2012</strong>-0114<br />
CK <strong>2012</strong>-0<strong>27</strong>4<br />
CK <strong>2012</strong>-0<strong>27</strong>5<br />
CK <strong>2012</strong>-0015<br />
CK <strong>2012</strong>-0007
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 3 (28)<br />
§ 131<br />
Skandionkliniken - informationsärende<br />
Olle Mattsson, chef för Skandionkliniken, informerar landstingsstyrelsen om<br />
Skandionklinikens verksamhet.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 4 (28)<br />
§ 132<br />
<strong>Landstinget</strong>s FoU-medel - informationsärende<br />
Sune Larsson, forskningschef, Akademiska sjukhuset, informerar landstingsstyrelsen om den<br />
forskning och utveckling som finansieras via <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 5 (28)<br />
§ 133<br />
Genomförande av Akademiska sjukhusets kostnadsanpassningsprogram -<br />
informationsärende<br />
Lennart Persson, sjukhusdirektör, Akademiska sjukhuset, informerar landstingsstyrelsen om<br />
genomförandet av Akademiska sjukhusets kostnadsanpassningsprogram.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 6 (28)<br />
§ 134<br />
Landstingsdirektörens rapport<br />
Förslag till beslut<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0003<br />
Landstingsstyrelsen godkänner landstingsdirektörens redovisning av aktuell och pågående<br />
verksamhet inom landstinget:<br />
Bilaga § 134<br />
Ärendet<br />
Landstingsdirektör Kerstin Westholm lämnar en skriftlig rapport angående aktuell och<br />
pågående verksamhet inom landstinget.<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen godkänna redovisningen.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
<strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-13<br />
Landstingsdirektörens och hälso- och sjukvårdsdirektörens<br />
rapport augusti <strong>2012</strong><br />
Regionalt Cancer Centrum<br />
Den nya organisationen för Regionalt Cancer Centrum, RCC, är direkt underställd<br />
samverkansnämnden för <strong>Uppsala</strong>- Örebro regionen. Ledningsorganisationen för RCC<br />
utgörs av en styrgrupp där de ingående landstingen har två representanter var.<br />
<strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> representeras av Gunilla Enblad, verksamhetschef vid<br />
onkologiska kliniken och Annika Brehmer, hälso och sjukvårdsdirektör. Lars Holmberg<br />
är den exekutive chefen för RCC. I styrgruppen ingår också representation från<br />
universitetet. Varje ingående landsting har bildat ett RCC- råd för att förankra RCC´s<br />
beslut i landstingens ledningsorganisation och för att bevaka de utvecklingsområden<br />
som RCC arbetar med. För att öka patientens inflytande och delaktighet i<br />
vårdprocesserna finns ett patientråd knutet till RCC och patientföreträdare kommer att<br />
delta i vårdprogramgruppernas arbete. För den som önskar ta del av mer information<br />
hänvisas till RCC:s hemsida: www.rccuppsalaorebro.se.<br />
Väntetider i vården<br />
Den senaste nationella mätningen av väntetider avser juni månad <strong>2012</strong>. Där<br />
framkommer att 78 procent har väntat mindre än tre månader på besök inom vårt<br />
landsting och för operation/åtgärd har 75 procent väntat kortare än tre månader. Det<br />
innebär att landstingets sjukhus inte till fullo uppfyller vårdgarantins krav om maximalt<br />
tre månaders väntetid till både besök och operation.<br />
Vad gäller kömiljarden så visar junimätningen att landstinget inte heller denna månad<br />
får ta del av avsatta medel. Enligt regelverkat ska 70 procent av de väntande erbjudas<br />
besök respektive operation/åtgärd inom 60 dagar. För landstingets del kunde enbart<br />
65 procent erbjudas besök och 58 procent operation inom den stipulerade tiden under<br />
juni månad.<br />
Köuppföljning<br />
<strong>Landstinget</strong>s kösituation var per den sista maj inte tillfredsställande. Köerna har dock<br />
fortsatt kortas, vilket innebär att totalt sett väntar färre patienter på ett första besök och<br />
färre patienter väntar på behandling. Dessvärre är det en sjunkande andel av patienterna<br />
som klaras inom vårdgarantins gräns på två månader. Förklaringen är att det i hög grad<br />
är patienter som väntat kort tid som får vård. Sjukhusen har fått i uppdrag att se över<br />
kösituationen för att nå ett bättre utfall i vårdgarantin. Självfallet måste medicinska<br />
prioriteringar beaktas i detta.<br />
Produktionsstyrelsen har fått i uppdrag att vidare utreda hur de anslagsfinansierade<br />
delarna i primärvården ska hanteras framgent. En konsultrapport kommer att presenteras<br />
för produktionsstyrelsen och utgöra beslutsunderlag för det förslag till beslut som<br />
styrelsen ska ta och sedan föreslå landstingsstyrelsen.<br />
Produktionsdirektören har fått ett uppdrag från landstingsdirektören att tillskapa och<br />
införa ett verktyg för produktionsplanering. Verktyget ska kunna användas för<br />
produktionsplanering och produktionsuppföljning vid Akademiska sjukhuset, lasarettet i<br />
Enköping och vid ledningskontoret. Projektledare och styrgrupp är utsedda och en
projektplan ska utarbetas och fastställas vid styrgruppens första sammanträde i slutet av<br />
augusti. Målet är att verktyget ska tas fram under hösten och införas under 2013.<br />
I beslutsstödsprojektet har stommen till en projektorganisation utsetts.<br />
Produktionsdirektören är ordförande i styrgruppen. Koncernledningen har diskuterat<br />
och godkänt den förstudie som genomförts under <strong>2012</strong>. En grov projektplan föreligger<br />
redan. Konsult upphandlas som projektledare (upphandlingen avslutas i augusti). Även i<br />
detta projekt kommer styrgruppen att fastställa projektplan vid sitt första sammanträde<br />
efter sommaren. Beslutsstödslösningen ska ge förutsättningar att uppnå:<br />
Bättre beslutsunderlag som ger effektivare styrning i verksamheten<br />
Minskad tid för sökande av information<br />
Enklare framtagning av utdata<br />
Kortare ledtid för slutanvändare att få fram relevant verksamhetsuppföljning<br />
Ökad kvalitet<br />
När det gäller utredningsläget i utredningen av akut omhändertagande finns det ett<br />
förslag framtaget som ska tas upp i hälso- och sjukvårdsstyrelsen i september månad.<br />
Förslaget går ut på att utöka ansvaret för akut omhändertagande i vårdcentralsuppdraget<br />
till att gälla dygnet runt. Ärendet kommer att formas för att ge hälso- och<br />
sjukvårdsdirektören ett uppdrag att på <strong>län</strong>gre sikt finna en sådan lösning.<br />
Produktionsavdelningen initierar en utredning för att bedöma om verksamheten vid<br />
Resurscentrum lever upp till de intentioner som fanns när förvaltningen skapades.<br />
Aktuella händelser<br />
Tingsrättsförhandlingen gällande Keolis (gamla Busslink) mot UL AB är avslutad.<br />
<strong>Landstinget</strong> fick fullständigt gehör för sitt resonemang. Ärendet har dock överklagats<br />
till hovrätten, varför fortsättning följer. <strong>Landstinget</strong> har avtal med <strong>län</strong>ets kommuner som<br />
reglerar en eventuell rättsförlust i detta ärende, jämte det liknande ärende där företaget<br />
KR Trafik är motpart.<br />
Konkursen som berörde Bålsta vårdcentral är nu i princip över. Verksamheten har sålts<br />
till Familjeläkarna i Saltsjöbaden AB, som bl.a. driver vårdcentraler för Stockholms<br />
<strong>län</strong>s landsting sedan tidigare. Köpeskillingen blev 5 miljoner kronor, med fem<br />
intressenter i slutskedet. Tillträde skedde 1 augusti och vårdavtal samt hyresavtal är<br />
skickade från landstinget i samförstånd med nya entreprenören. Verksamheten har<br />
bedrivits som tidigare under konkursförvaltaren och det finns inga indikationer på<br />
patientsäkerhetsbrister eller annat. Dock hade man sedan tidigare personalbrist på BVC,<br />
vilket kan ge effekter över tid lokalt. <strong>Landstinget</strong> har haft gott samarbete med<br />
konkursförvaltaren, som varit mycket lyhörd för de synpunkter landstinget kan ha haft.<br />
En särskild fråga har varit att konkursförvaltaren haft att driva in utestående<br />
patientavgifter på ca 1,5 miljoner kronor. Kravbreven angående detta har skapat oro<br />
bland medborgargrupper i Bålsta. Även den processen beräknas dock nu vara avslutad.<br />
Återstår sedan rättsliga tvister kring Medpro Aps i Danmark, samt även att se om det<br />
blir någon utdelning i konkursen gällande de fordringar som landstinget har på Medpro<br />
AB.<br />
Tvångsinlösenförfarandet för AB <strong>Uppsala</strong>buss är nu slutfört som juridisk process.<br />
2
<strong>Landstinget</strong> har blivit anmälda till JO med anledning av införandet av journaler på nätet<br />
(Sustainsprojektet). Anmälare är Upplands Allmänna Läkarförening. I huvudsak för<br />
man resonemang kring att osignerade noteringar kan komma att visas för medborgarna<br />
vid åtkomst på nätet, samt även andra sekretessfrågor.<br />
Trafiken<br />
Den 11 juni var startdatum för både sommartidtabell och för nya regionbussavtalet med<br />
Nobina.<br />
Sommartidtabellen gäller 11 juni – 12 augusti och liksom tidigare somrar innebär det<br />
något minskad trafik på många busslinjer. De linjer på landsbygden som i huvudsak<br />
körs för skolbarns resor dras in helt under sommarperioden. För Upptåget är perioden<br />
med reducerad trafik något kortare, 25 juni – 5 augusti.<br />
Den nya avtalsperioden för regionbusstrafiken startade bra och bortsett från att ett antal<br />
biljettmaskiner inte var överflyttade så var den största skillnaden för UL:s kunder att de<br />
flesta bussar var nya.<br />
Under juli månad har det vid ett flertal tillfällen varit störningar på sträckan <strong>Uppsala</strong> –<br />
Stockholm. Det har främst drabbat SJ, men även Upptåget har drabbats av störningar.<br />
Trafikverket har meddelat att de tänker tillsätta en särskild utredning för att undersöka<br />
vad som ligger bakom problemen.<br />
Verksamheten<br />
Kommunbesöken som UL genomför fortsatte och den 5 juni besökte UL<br />
kommunstyrelsen i Heby kommun.<br />
Under juni hölls huvudförhandlingen i skadeståndsmålet där Keolis (tidigare Busslink)<br />
stämt UL på 164 miljoner kronor på grund av bl.a. utebliven handelsvinst (positiva<br />
kontraktsintressen) efter den avbrutna upphandlingen 2010. Efter två dagars<br />
vittnesförhör och en dag för slutplädering meddelade tingsrätten beslut den 9 juli.<br />
Rätten beslutade att avslå Keolis yrkanden och att Keolis i stället ska ersätta UL med<br />
3,3 miljoner kronor för rättegångskostnader.<br />
Den 30 juli överklagade Keolis tingsrättens beslut till Svea Hovrätt. För att hovrätten<br />
ska ta upp målet kommer först beslut om prövningstillstånd att fattas. När det kommer<br />
att ske är inte klart när denna rapport skrivs.<br />
Ekonomi<br />
Det ekonomiska utfallet till och med juni månad visar att förvaltningens totala intäkter<br />
överstiger budget. För regionbussar och Upptåget är intäkterna 9 procent högre än<br />
budget, medan stadsbussarnas intäkter är något lägre. Det är främst SMS-biljetter som<br />
har minskat inom stadstrafiken. Totalt är biljettintäkterna är 3 procent högre än budget.<br />
Trafikkostnaderna överstiger också budget, vilket till största delen beror på att<br />
vagntimmepriset för stadsbusstrafiken i <strong>Uppsala</strong> är 68 kronor högre per timme än<br />
budgeterat. Även Upptågskostnaderna är något högre, främst beroende på ökade<br />
kostnader för bromsunderhåll.<br />
3
"Kulturarv, identitet och främlingsfientlighet"<br />
Kulturnämnden arrangerade under Almedalsveckan ett mycket välbesökt seminarium<br />
under rubriken "Kulturarv, identitet och främlingsfientlighet". Det var uppemot 150<br />
deltagare på seminariet, vilket gjorde det till ett av de mest välbesökta av de<br />
kulturpolitiska seminarierna och för Almedalen generellt sett får sägas vara en stor<br />
publik. I panelen medverkade finanslandstingsrådet Erik Weiman tillsammans med<br />
politikerrepresentanter från landstingen i Gävleborg och Dalarna. Dessutom deltog tre<br />
representanter från kulturlivet: Ola Larsmo, Qaisar Mahmood och Kristian Berg. Delar<br />
av samtalet kan ses via följande <strong>län</strong>k: http://bambuser.com/node/2465447.<br />
Det blev även lite media på seminaret, bl.a. skrevs en krönika i Gefle Dagblad<br />
http://gd.se/kultur/1.4866950-halsingegardar-i-fokusoch intervjuer med några av<br />
paneldeltagarna gjordes i SR (kulturnytt). Det var lyckat att samarbeta med två andra<br />
landsting kring seminariet då vi delade på arbetet samt kostnaderna. Det totala<br />
kostnaderna för <strong>Uppsala</strong> landsting uppgår till ca 30 tkr vilket får sägas var en mycket<br />
blygsam budget jämfört med regioner som Västra Götaland och Skåne som lagt<br />
hundratusenstalskronor på sina seminarier. Kanske kan man kopiera samarbetet med<br />
Gävleborg och Dalarna eller för den delen med andra landsting inom hälso- och<br />
sjukvårdsområdena till nästa år?<br />
I juni publicerades ett italienskt reportage om Mälarslott på ett flertal portaler och sajter.<br />
I reportaget lyfts bla Wiks slott fram som fick bra publicitet.<br />
http://www.viaggi.libero-news.it/<strong>2012</strong>/07/svezia-lago-malaren-vacanze-al-castello/<br />
Mediebilden av landstinget 1 juni – 31 juli <strong>2012</strong><br />
Större nyheter<br />
Under juni var medieuppmärksamheten intensiv kring Bålsta vårdcentral, som slutligen<br />
begärdes i konkurs. Verksamheten drevs vidare och i juli månad meddelades att det var<br />
klart med en ny ägare. Rapporteringen bedöms som neutral.<br />
Ambulansdirigeringen förekom flera gånger i medierna utifrån olika infallsvinklar.<br />
Vissa inslag handlade om att SOS Alarm, som tidigare stått för tjänsten, anmälts till<br />
Konkurrensverket. I andra fall handlade det om att den nuvarande entreprenören<br />
Medhelp skulle ha svarat alltför långsamt. En nyhet gällde att 112-samtal bryts när<br />
nödställda ringer. Det sammantagna intrycket är en negativ bild, inte i första hand av<br />
landstinget, utan av tillförlitligheten när det gäller nödtjänster via 112.<br />
I andra halvan av juli månad uppstod intensiv mediedebatt angående verksamheten vid<br />
en privat cancerklinik som startat i <strong>Uppsala</strong>. Patienter var kritiska mot att landstinget<br />
inte remitterar till kliniken, eftersom det saknas avtal. En utredning om landstinget ska<br />
ingå vårdavtal ska göras. <strong>Landstinget</strong> besvarade kritiken och patienternas oro, men det<br />
huvudsakliga intrycket är negativt.<br />
En annan återkommande fråga är landstingets beslut att tillgängliggöra patientjournaler<br />
via nätet, vilket har kritiserats av Läkarförbundet.<br />
Andra exempel på mediehändelser<br />
Positivt<br />
Motion på recept ny giv för äldre<br />
App ska hjälpa föräldrarna när barnen blir sjuka<br />
Ny behandling framgång på Akademiska<br />
<strong>Uppsala</strong>bor byter bilen mot bussen<br />
Ska bli lättare utnyttja vårdgarantin<br />
4
Större valfrihet i mammografin<br />
Samarbete ska få fler att åka kollektivt<br />
Ny hjärtklaff på plats via ljumsken<br />
Miljarder satsas på framtidens Akademiska<br />
<strong>Uppsala</strong> har billigast tandvård<br />
<strong>Uppsala</strong> först med ny hjärtstatare<br />
Sjukvårdsrådgivningen fungerar bättre<br />
Negativt<br />
UL rustar för bättring<br />
Busschaufförernas arbetssituation allt allvarligare<br />
Lasarettet i Enköping har anmälts för fel i vården<br />
Felmedicinering kan ha lett till dödsfall<br />
Försvann efter ett besök på Akademiska sjukhuset<br />
Flyget ökar för resor i tjänsten<br />
Stor brist på tolkar i sjukvården<br />
Läkare protesterar mot minskande platser<br />
Vårdtolk kunde ha förhindrat dödsfall<br />
För höga dubbeldäckare<br />
Brister i arbetsmiljön på psykakuten i <strong>Uppsala</strong><br />
Föräldrar kritiska efter sonens död<br />
Sovande anställd varnas<br />
Svårt att hitta till förlossningen<br />
Specialistsjuksköterskor lämnar Akademiska<br />
Läkarfacket i <strong>län</strong>et anmäler brister i landstinget<br />
Nekar specialister jobb trots personalbrist<br />
Fakturor slarvas bort – En halv miljon i förseningsavgifter och räntor<br />
Långa väntetider på akuten<br />
Neutralt<br />
Vårdanställda ska få del av överskottet<br />
Oklart var UL:s nya depå för 40 bussar ska ligga<br />
Många uppsöker akuten i onödan<br />
Tvisten om busshandling i rätten<br />
UL vinner stor upphandlingstvist<br />
<strong>Landstinget</strong> ordnar kulturarvsdebatt<br />
Pandemin lindrigare än vanlig influensa<br />
Här får du vänta <strong>län</strong>gst på vård<br />
Cityakuten tar över närakuten<br />
Bosse ska få fler att ta bussen<br />
<strong>Landstinget</strong> backar om buss 801<br />
Färre anställda blev fler på Akademiska<br />
Skattehöjning ska finansiera mera sjukvård och utbyggd kollektivtrafik<br />
Vårdförbundet bjuder in <strong>Uppsala</strong>politiker till prao inom vården<br />
Lasarettet behöver nytt elsystem<br />
Akutläkarutbildning läggs ner<br />
Kollektiva resandet ökar<br />
Dyrt om inte toaletter byggs om<br />
Färre vill donera organ<br />
KD-politiker glömde sjukhusbesök<br />
50 miljoner satsas på nytt biljettsystem<br />
5
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 7 (28)<br />
§ 135<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0<strong>27</strong>6<br />
Förvaltningarnas ekonomi- och verksamhetsrapporter<br />
KOMPLETTERAS<br />
Delges<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 8 (28)<br />
§ 136<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0<strong>27</strong>3<br />
Anslagsramar <strong>2012</strong> per verksamhetsområde<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen föreslår landstingsfullmäktige besluta att för <strong>2012</strong> anslå<br />
6 751 690 000 kronor för hälso- och sjukvård till hälso- och sjukvårdsstyrelsen<br />
585 450 000 kronor för kollektivtrafik till kollektivtrafiknämnden<br />
84 313 000 kronor för kulturverksamhet till kulturnämnden<br />
33 745 000 kronor för regional verksamhet till landstingsstyrelsen<br />
412 903 000 kronor för landstingsövergripande verksamhet till landstingsstyrelsen.<br />
Ärendet<br />
I Landstingsplan och budget <strong>2012</strong>–2014 beslutade landstingsfullmäktige om budgetar per<br />
verksamhetsområden istället för budgetar per förvaltning. Budgeten fördelades till följande<br />
verksamhetsområden: hälso- och sjukvård, kollektivtrafik, kulturverksamhet, regional<br />
verksamhet och landstingets övergripande verksamhet. I landstingsfullmäktige togs dock<br />
inget beslut om vilken styrelse respektive verksamhetsbudget tillfaller. I Landstingsplan och<br />
budget 2013–2015 fastställer landstingsfullmäktige vilken styrelse/nämnd som respektive<br />
verksamhetsområdesbudget tillfaller.<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen föreslå landstingsfullmäktige besluta enligt<br />
ovanstående förslag.<br />
Delges<br />
Landstingsfullmäktige<br />
Budgetchefen<br />
Ekonomidirektören<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
<strong>Landstinget</strong>s ledningskontor<br />
Björn Larsson, budgetchef<br />
Tfn 018-611 60 87<br />
E-post bjorn.larsson@lul.se<br />
Anslagsramar <strong>2012</strong> per verksamhetsområde<br />
Förslag till beslut<br />
<strong>Landstinget</strong>s ledningskontor<br />
Slottsgränd 2A │ Box 602 │ 751 25 <strong>Uppsala</strong> │ tfn vx 018-611 00 00 │ fax 018-611 60 10 │ org nr 232100-0024<br />
www.lul.se<br />
<strong>2012</strong>-06-29 Dnr CK <strong>2012</strong>-<br />
Landstingsstyrelsen<br />
Landstingsstyrelsen föreslår landstingsfullmäktige besluta att för <strong>2012</strong><br />
anslå 6 751 690 tusen kronor för hälso- och sjukvård till hälso- och<br />
sjukvårdsstyrelsen<br />
anslå 585 450 tusen kronor för kollektivtrafik till kollektivtrafiknämnden<br />
anslå 84 313 tusen kronor för kulturverksamhet till kulturnämnden<br />
anslå 33 745 tusen kronor för regional verksamhet till landstingsstyrelsen<br />
anslå 412 903 tusen kronor för landstingsövergripande verksamhet 1 till<br />
landstingsstyrelsen.<br />
Ärendet<br />
I Landstingsplan och budget <strong>2012</strong>–2014 beslutade fullmäktige om budgetar per<br />
verksamhetsområden istället för budgetar per förvaltning. Budgeten fördelades till<br />
följande verksamhetsområden: hälso- och sjukvård, landstingets övergripande<br />
verksamhet, kulturverksamhet, kollektivtrafik och regional verksamhet. I<br />
landstingsfullmäktige togs dock inget beslut om vilken styrelse respektive<br />
verksamhetsbudget tillfaller. I Landstingsplan och budget 2013–2015 fastställer<br />
landstingsfullmäktige vilken styrelse/nämnd som respektive verksamhetsområdesbudget<br />
tillfaller.<br />
1 I budgetbeslut för landstingets övergripande verksamhet omfattas <strong>Landstinget</strong>s ledningskontor,<br />
<strong>Landstinget</strong>s resurscentrum, förtroendemannaorganisationen, centrala avgifter och Finansförvaltningen.
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 9 (28)<br />
§ 137<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0210<br />
Bevarande- och gallringsplan för smittskyddsenheten<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen beslutar att godkänna bevarande- och gallringsplan för<br />
smittskyddsenheten.<br />
Ärendet<br />
Enligt lag är landstingens/regionernas smittskyddsläkare egna myndigheter och har det<br />
operativa ansvaret för smittskyddet inom sitt område. Vad gäller ledning, planering och<br />
organisation för smittskyddsverksamheten är smittskyddsläkaren underställd överordnad<br />
nämnd eller styrelse. Smittskyddsenheten ingår också i arkivmyndighetens tillsynsuppdrag<br />
som inbegriper bland annat arkiv- och dokumentstyrning.<br />
Föreliggande förslag till bevarande- och gallringsplan är framtagen i nära samarbete mellan<br />
smittskyddsenheten och landstingsarkivet. Planen har sin grund i Samrådsgruppen för<br />
kommunala arkivfrågors skriftserie; Gallringsråd nr 12 Bevara eller gallra? Råd om bevarande<br />
och gallring av handlingar hos smittskyddsenheter.<br />
Enligt landstingets arkivregler fattar landstingstyrelsen, i egenskap av arkivmyndighet, beslut<br />
om gallring av allmänna handlingar.<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen besluta enligt ovanstående förslag.<br />
Delges<br />
Chefen för landstingsarkivet<br />
Smittskyddsläkaren<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
Landstingsarkivet<br />
Maria Bjersby Stenudd<br />
Tfn 018-611 77 15<br />
E-post maria.bjersby.stenudd@lul.se<br />
<strong>Landstinget</strong>s ledningskontor<br />
Slottsgränd 2A │ Box 602 │ 751 25 <strong>Uppsala</strong> │ tfn vx 018-611 00 00 │ fax 018-611 60 10 │ org nr 232100-0024<br />
www.lul.se<br />
<strong>2012</strong>-06-05 Dnr CK <strong>2012</strong>-0210<br />
Landstingsstyrelsen<br />
Bevarande- och gallringsplan för smittskyddsenheten<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen, i egenskap av arkivmyndighet, beslutar att godkänna föreliggande<br />
förslag till bevarande- och gallringsplan för smittskyddsenheten<br />
Ärendet<br />
Enligt lag är landstingens/regionernas smittskyddsläkare egna myndigheter och har det<br />
operativa ansvaret för smittskyddet inom sitt område. Vad gäller ledning, planering och<br />
organisation för smittskyddsverksamheten är smittskyddsläkaren underställd<br />
överordnad nämnd eller styrelse. Smittskyddsenheten ingår också i arkivmyndighetens<br />
tillsynsuppdrag som inbegriper bland annat arkiv- och dokumentstyrning.<br />
Föreliggande förslag till bevarande- och gallringsplan är framtagen i nära samarbete<br />
mellan smittskyddsenheten och landstingsarkivet. Planen har sin grund i<br />
Samrådsgruppen för kommunala arkivfrågors skriftserie, Gallringsråd nr 12 Bevara<br />
eller gallra? Råd om bevarande och gallring av handlingar hos smittskyddsenheter.<br />
Enligt landstingets arkivregler fattar landstingstyrelsen, i egenskap av arkivmyndighet,<br />
beslut om gallring av allmänna handlingar.
Allmän administrativ verksamhet<br />
<strong>Handlingar</strong> Bevaras/gallras Anmärkning<br />
Aktlagda ärenden Bevaras I diarienummerordning<br />
Anonyma brev:<br />
som föranleder åtgärd<br />
som ej föranleder åtgärd<br />
Bevaras<br />
2 år<br />
Arbetsmiljöplan Bevaras<br />
Arbetsmiljörapport Bevaras<br />
Avtal och kontrakt:<br />
av stor vikt och/eller långvarig<br />
karaktär<br />
övriga<br />
Budget, Smittskyddsenhetens<br />
exemplar<br />
Bevaras<br />
Vid inaktualitet<br />
Bevaras<br />
Delegationsbeslut/-förteckning Bevaras<br />
Ska diarieföras<br />
Diarieförs ej<br />
Diarie-/dossierplaner Bevaras Kan ingå i datasystem. Om digitalt, bevaras med<br />
beskrivningar om hantering och den tekniska<br />
beskrivningen av datasystemet<br />
Diarieförda handlingar Bevaras I ärendeakt. Avställda databaser bevaras med den<br />
tekniska beskrivningen av datasystemet<br />
Diarium Bevaras Databasen bevaras med beskrivningar om<br />
hantering och den tekniska beskrivningen av<br />
datasystemet<br />
Enkäter Bevaras<br />
Vid inaktualitet<br />
I ärendeakt eller särskilda serier. Avser enkäter som<br />
dokumenterar grund för behandling, bedömning,<br />
beslut.<br />
Avser handlingar som utgör underlag för<br />
myndighetens interna planering och verksamhetsredovisning,<br />
när sammanställning eller annan<br />
bearbetning har gjorts, under förutsättning att<br />
handlingarna inte heller i övrigt har någon funktion<br />
eller långsiktig betydelse.<br />
2 (14)
<strong>Handlingar</strong> Bevaras/gallras Anmärkning<br />
Förteckningar Bevaras<br />
<strong>Handlingar</strong> som belyser den egna<br />
verksamheten<br />
Vid inaktualitet<br />
I ärendeakt eller särskilda serier.<br />
Avser förteckningar som har tillkommit för att<br />
underlätta myndighetens arbete och som saknar<br />
betydelse när det gäller att dokumentera<br />
myndighetens verksamhet, att återsöka handlingar<br />
eller att upprätthålla samband inom arkivet.<br />
Bevaras T.ex. kronologiskt, med beskrivningar (handlingens<br />
datum/nummer, fotografiers motiv o.s.v.)<br />
Hemsida Bevaras Uttag fyra gånger per år av landstingets<br />
interna/externa hemsida<br />
Korrespondens Bevaras<br />
Vid inaktualitet<br />
Kvalitetsplan, kvalitetsredovisning Bevaras<br />
I ärendeakt eller särskilda serier.<br />
Avser handlingar som genom sitt informationsinnehåll<br />
eller sin funktion är av tillfällig eller ringa<br />
betydelse.<br />
Minnesanteckningar/protokoll. Bevaras Digitalt eller pappersformat. Gäller exempelvis<br />
arbetsplatsträffar/beredningsgrupp/skyddsrond<br />
men även minnesanteckningar som tillför ärende<br />
sakuppgift.<br />
Organisationsplaner,<br />
organisationsschema<br />
Bevaras<br />
PM/information Bevaras<br />
Protokoll Se Minnesanteckningar<br />
Systemdokumentationer Bevaras T.ex. i en dataliggare. Teknisk beskrivning av<br />
datasystem ska bevaras med beskrivningar om<br />
innehåll och hantering<br />
Verksamhetsplaner Bevaras<br />
Årsberättelser,<br />
verksamhetsberättelser<br />
Bevaras Ska diarieföras. Bevaras ett arkivexemplar.<br />
3 (14)
Förebyggande arbete – planering, rådgivning och information<br />
<strong>Handlingar</strong> Bevaras/gallras Anmärkning<br />
Anvisningar och råd om<br />
smittskyddsåtgärder<br />
Bevaras Ska diarieföras. Avser anvisningar om<br />
smittskyddsåtgärder enligt 6 kap. 2 § SmL<br />
Artiklar, egenförfattade publicerade Bevaras Ett arkivexemplar bevaras<br />
Direktiv, egna Se Anvisningar och råd om smittskyddsåtgärder<br />
Epidemiberedskapsplan Bevaras Ska diarieföras. Gäller även revideringar<br />
<strong>Handlingar</strong>, egenproducerade, från<br />
smittskyddsenhetens hemsida<br />
<strong>Handlingar</strong> rörande planering,<br />
organisering och ledning av<br />
smittskyddet<br />
Bevaras Angående uttag – se avsnitt Allmän administrativ<br />
verksamhet, Hemsida s. 3<br />
Bevaras Se avsnitt Operativ verksamhet s. 6<br />
Handlingsplaner Bevaras Ska diarieföras<br />
Inbjudningar till föreläsningar,<br />
konferenser m.m., egna (arrangerade<br />
av smittskyddsenheten)<br />
Bevaras Ska diarieföras<br />
Informationsblad, egenproducerade Bevaras Ska diarieföras. Av publicerade bevaras ett<br />
arkivexemplar, avser allmänna råd, rapporteringar,<br />
PM m.m.<br />
Informationsskrifter/ -material,<br />
broschyrer och kampanjmaterial som<br />
framställs inom den egna<br />
verksamheten<br />
Inkomna inbjudningar till<br />
föreläsningar och konferenser<br />
från myndigheter<br />
övriga<br />
Bevaras Ska diarieföras. Ett arkivexemplar<br />
Bevaras<br />
Vid inaktualitet<br />
Ska diarieföras<br />
Diarieförs ej<br />
4 (14)
<strong>Handlingar</strong> Bevaras/gallras Anmärkning<br />
Kursmaterial utarbetat av<br />
smittskyddsenheten (föreläsningar,<br />
kompendier, stenciler m.m.)<br />
Miljöskydds- och andra handlingar<br />
upprättade vid smittskyddsenheten i<br />
samverkan med andra myndigheter<br />
för att förebygga och begränsa<br />
utbrott eller spridning av smittsamma<br />
sjukdomar<br />
PM Bevaras Ska diarieföras<br />
Pressmeddelanden Bevaras Ska diarieföras<br />
Pressklipp Bevaras<br />
Bevaras Ska diarieföras. Bevaras digitalt. Internt och externt<br />
arrangerade föreläsningar, projekt, utbildningar och<br />
konferenser<br />
Bevaras Ska diarieföras. Avser handlingar upprättade i<br />
samverkan med andra myndigheter enligt 1 kap.<br />
10 § SmL.<br />
Projekt-/programhandlingar Bevaras Ska diarieföras. Egna projekt och projekt som<br />
publicerats.<br />
Rekommendationer, Smittskyddsläkarens<br />
Remisser, egna upprättade, samt svar<br />
på övriga<br />
Sammanställningar/statistik,<br />
egna upprättade<br />
inkomna<br />
Bevaras Avser allmänna råd. Av publicerade bevaras ett<br />
arkivexemplar.<br />
Bevaras<br />
Bevaras<br />
Vid inaktualitet<br />
Bevaras ett arkivexemplar<br />
Avser statistik inkommen från t.ex. Socialstyrelsen<br />
och Smittskyddsinstitutet.<br />
Utbildningsmaterial Se Kursmaterial. Avser egenproducerat<br />
Yttranden Bevaras Ska diarieföras<br />
5 (14)
Operativ verksamhet – smittspårning, – utredning, – övervakning (fall-, paragraf-<br />
och utredningsärenden)<br />
<strong>Handlingar</strong> Bevaras/gallras Anmärkning<br />
Anmaning (SmL 2004:168) Bevaras Kallelse eller partnerbrev. Ingår i paragrafärende.<br />
Avser en av de åtgärder som behövs för att få till<br />
stånd läkarundersökning av den som misstänks vara<br />
smittad (6 kap. 3 § SmL).<br />
Anmälan om sjukdomsfall s.k.<br />
smittskyddsanmälan enligt<br />
smittskyddslagen (SmL 2004:168)<br />
Anmälan om sjukdomsfall, kopia<br />
Anmälan, behandlande läkares, till<br />
smittskyddsläkaren enligt<br />
smittskyddslagen (SmL 2004:168)<br />
den s.k. ”brottsanmälan”, av den som<br />
misstänks bära på en allmänfarlig<br />
sjukdom och som inte följer<br />
smittskyddslagen<br />
Anmälan, behandlande läkares,<br />
till smittskyddsläkaren enligt<br />
smittskyddslagen (SmL 2004:168) om<br />
person som i egenskap av uppgiven<br />
kontakt vid smittspårning har kallats<br />
till undersökning men inte inställt sig.<br />
Anmälan till smittskyddsläkaren om<br />
byte av behandlande läkare<br />
Anmälan från socialnämnd, polismyndigheten<br />
eller kriminalvården om<br />
att den smittade inte följer<br />
smittskyddsläkarens meddelade<br />
förhållningsregler (SmL 2004:168)<br />
Se Smittskyddsanmälan<br />
Se Smittskyddsanmälan<br />
Se Brottsanmälan<br />
Se Kontaktanmälan.<br />
Bevaras Anmälan om byte av behandlande läkare m.m.<br />
enligt smittskyddslagen SmL 2004:168<br />
Bevaras Ingår i paragrafärende. Avser anmälan som svar på<br />
smittskyddsläkarens underrättelse om de förhållningsregler<br />
som den enskilde ska följa för att<br />
förebygga smittspridning enligt 6 kap. 12 § SmL<br />
6 (14)
<strong>Handlingar</strong> Bevaras/gallras Anmärkning<br />
Ansökan/begäran, smittskyddsläkarens<br />
till förvaltningsrätten, beslut<br />
om:<br />
– tvångsundersökning enligt<br />
3 kap. 2 § SmL<br />
– isolering enligt 5 kap. 2 § SmL<br />
Arbetsblad/daganteckning för<br />
partnerspårning<br />
Bevaras Ingår i paragrafärenden<br />
Bevaras Ingår i paragrafärenden.<br />
Avslutade/vilande ärende Bevaras Avser ärende avslutat och avställt även om identitet<br />
inte kan fastställas (se Gallringsråd nr 12, Bevara<br />
eller Gallra? Gallring av utredningshandlingar ur SmiNet,<br />
s. 15)<br />
Begäran, smittskyddsläkarens om<br />
fortlöpande information om beslut<br />
och andra åtgärder som vidtas eller<br />
planeras med stöd av lagen, när det är<br />
av betydelse för smittskyddet för<br />
människor, enligt 6 kap. 7 § SmL<br />
Bevaras Ingår i utredningsärenden. Avser information om<br />
beslut och åtgärder som vidtas med stöd av<br />
miljöbalken, livsmedelslagen (2006:804), lag<br />
(2006:806) om provtagning på djur m.m.,<br />
epizootilagen (1999:657) eller zoonoslagen<br />
(1999:658)<br />
7 (14)
<strong>Handlingar</strong> Bevaras/gallras Anmärkning<br />
Begäran, smittskyddsläkarens om<br />
polisbiträde<br />
1. för att genomföra tvångsunder-<br />
sökning enligt 3 kap. 2 § SmL,<br />
2. för att föra den som ska isoleras<br />
enligt 5 kap. 1 § SmL eller isoleras<br />
tillfälligt enligt 5 kap. 3 § SmL till<br />
vårdinrättningen,<br />
3. för att återföra den som har avvikit<br />
från en vårdinrättning, där han eller<br />
hon enligt beslut ska vara tillfälligt<br />
isolerad eller isolerad, eller den som<br />
inte har återvänt till vårdinrättningen<br />
sedan hans eller hennes tillstånd att<br />
vistas utanför vårdinrättningens område<br />
har gått ut eller återkallats,<br />
4. för att genomföra hälsokontroll<br />
vid inresa enligt 3 kap. 8 § SmL och<br />
därvid upprätthålla ordningen,<br />
5. för att föra den som ska hållas i<br />
karantän enligt 3 kap. 9 § till vårdinrättning<br />
eller annan plats där karantänsvistelsen<br />
ska äga rum, eller<br />
6. för att återföra den som olovligen<br />
har avvikit från vårdinrättning eller<br />
annan plats för karantänsvistelsen till<br />
denna plats<br />
Begäran, smittskyddsläkarens om<br />
uppgifter om en person som smittats<br />
av en allmänfarlig sjukdom<br />
Bevaras Ingår i paragraf-/utredningsärenden. Avser begäran<br />
enligt 8 kap. 12 § SmL<br />
Bevaras Ingår i paragraf-/utredningsärenden. Avser<br />
information från:<br />
– myndigheter som genom sin verksamhet får<br />
kännedom om uppgifter av betydelse för<br />
smittskyddet (6 kap. 9 § SmL)<br />
– personal inom enskild hälso- och sjukvård som i<br />
sin yrkesutövning står under tillsyn av<br />
Socialstyrelsen (6 kap. 9 § SmL)<br />
– socialnämnden, polismyndigheten,<br />
kriminalvården (6 kap.11 § SmL)<br />
8 (14)
<strong>Handlingar</strong> Bevaras/gallras Anmärkning<br />
Begäran, smittskyddsläkarens om<br />
uppgifter från miljö- och<br />
hälsoskyddsområde samt läkare och<br />
andra som är ansvariga inom hälso-<br />
och sjukvården<br />
Bekräftelse om provtagning (svar på<br />
anmaning)<br />
Bekräftelse om övertagande av<br />
ärende, daganteckning<br />
Beslut, förvaltningsrättens om<br />
isolering<br />
Beslut, smittskyddsläkarens om<br />
tillfällig isolering enligt 5 kap.<br />
3 § SmL<br />
Beslut, smittskyddsläkarens om<br />
karantän enligt 3 kap. 9 § SmL<br />
Beslut, smittskyddsläkarens om att<br />
genomgå hälsokontroll på platsen för<br />
inresan till Sverige om det finns risk<br />
för spridning av samhällsfarlig<br />
sjukdom enligt 3 kap. 8 § SmL<br />
Beslut, smittskyddsläkarens efter<br />
samråd med chefsöverläkaren om<br />
tillstånd att vistas utanför<br />
vårdinrättningens område och<br />
meddelande av villkor i samband<br />
med sådan vistelse<br />
Beslut, smittskyddsläkarens om<br />
ändring av förhållningsreglerna<br />
Bevaras Ska diarieföras. Avser begäran enligt 6 kap. 10 §<br />
SmL<br />
Bevaras Ingår i paragraf-/utredningsärende<br />
Bevaras Ingår i paragrafärende<br />
Bevaras Ingår i paragrafärende. Avser beslut som svar på<br />
smittskyddsläkarens ansökan enligt 5 kap. 2 § SmL<br />
Bevaras Ingår i paragraf-/utredningsärende. Avser även<br />
beslut om undantag<br />
Bevaras Ingår i paragraf-/utredningsärende. Avser även<br />
beslut om undantag<br />
Bevaras Ingår i utredningsärenden<br />
Bevaras Ingår i paragrafärende. Avser tillstånd enligt<br />
särskilda befogenheter vid isoleringen (5 kap.<br />
18 § SmL)<br />
Bevaras Ingår i fallärende. Avser beslut på patientens<br />
begäran eller på eget initiativ (4 kap. 3 § SmL)<br />
9 (14)
<strong>Handlingar</strong> Bevaras/gallras Anmärkning<br />
Brottsanmälan Bevaras Ingår i paragrafärende. Avser anmälan av t.ex. den<br />
som:<br />
– ej samtycker till undersökning och provtagning<br />
(3 kap. 1 § SmL)<br />
– brutit mot förhållningsregler (4 kap. 4 § SmL)<br />
– inte följer erbjuden medicinsk behandling<br />
(4 kap. 7 § SmL)<br />
– ej informerar en närstående om smittrisken<br />
(4 kap. 8 § SmL)<br />
Daganteckningar/minnesanteckningar<br />
(handledning av<br />
paragraf-/utredningsärende)<br />
Frågeformulär till grund för<br />
behandlingar, bedömningar och<br />
beslut<br />
Föreläggande om inställelse för<br />
läkarundersökning (anmaning)<br />
Bevaras Ingår i paragraf-/utredningsärende<br />
Bevaras Avser frågeformulär som dokumenterar grund för<br />
behandling, bedömning och beslut<br />
Se Anmaning<br />
Förnyad kallelse till undersökning Bevaras Ingår i paragrafärende<br />
Förteckningar Bevaras Avser förteckningar som dokumenterar grund för<br />
behandling, bedömning och beslut<br />
<strong>Handlingar</strong> rörande planering, organisering<br />
och ledning av smittskyddet<br />
inom smittskyddsläkarens område<br />
Bevaras Ska diarieföras. Avser handlingar som<br />
dokumenterar styrning av smittskyddsarbete (6 kap.<br />
1 § SmL)<br />
Identitetsundersökningar, resultat Bevaras Ingår i fall- och paragrafärende<br />
Intresseanmälan för elektronisk<br />
smittskyddsanmälan, om delad med<br />
smittskyddsenhetens webb-ID<br />
(klinik-ID)<br />
Kallelse till partnerspårning/behandling<br />
Vid inaktualitet Gäller under förutsättning att ID-uppgifter är<br />
spärrade och/eller ej <strong>län</strong>gre används.<br />
Bevaras Ingår i paragrafärende<br />
Kallelse till undersökning Bevaras Ingår i paragrafärende<br />
Klinisk anmälan Se Smittskyddsanmälan<br />
10 (14)
<strong>Handlingar</strong> Bevaras/gallras Anmärkning<br />
Kontaktanmälan, smittspårarens,<br />
enligt smittskyddslagen (SmL<br />
2004:168) av den som misstänks bära<br />
på en allmänfarlig sjukdom och som<br />
inte följer smittskyddslagen<br />
Kontaktanmälan, oidentifierad<br />
Laboratorieanmälan genererar ett fall,<br />
öppnar patientärende<br />
Bevaras<br />
2 år<br />
Ingår i paragrafärende. Avser kontaktanmälan som<br />
föranleder smittspårning<br />
Bevaras Ingår i fallärende<br />
Laboratorierapporter Vid inaktualitet Avser underlag för statistiska sammanställningar<br />
Makulerat ärende Bevaras Avser fel inskrivet ärende, ärende innehållande fel<br />
information; kan innehålla uppgifter användbara i<br />
en ny smittspårningsutredning (se Gallringsråd<br />
nr 12, Bevara eller Gallra? Gallring av utredningshandlingar<br />
ur SmiNet, s. 15)<br />
Meddelande, smittskyddsläkarens<br />
beslut om ändring av förhållningsregler<br />
Bevaras Ingår i fallärende. Avser meddelande till<br />
behandlande läkare som i sin tur ska ta in det i<br />
patientjournal (4 kap. 3 § SmL)<br />
Partnerbrev Bevaras Ingår i paragrafärende (3 kap. 5 och 6 §§ SmL)<br />
Rekommendation om behandling,<br />
yttrande (daganteckningar)<br />
Smittskyddsanmälan<br />
Smittskyddsanmälan, kopia<br />
Smittspårning, sammanställning/slutrapport<br />
Smittspårning, spaningsanteckningar<br />
från polisen<br />
Tillsyn, anmälan om att brister inte<br />
avhjälpts<br />
Tillsynsrapport, inspektionsrapporteringar<br />
till Socialstyrelsen<br />
Bevaras Ingår i fallärende.<br />
Bevaras<br />
Vid inaktualitet<br />
Tjänsteläkarrapporter Bevaras<br />
Ingår i fallärende; avser anmälan av misstänkt eller<br />
konstaterad allmänfarlig eller övrig<br />
anmälningspliktig sjukdom enligt 2 kap. 5 § SmL<br />
Avser pappersutskrift av elektroniskt dokument.<br />
Den elektroniska originalhandlingen bevaras<br />
Bevaras Ingår i utbrotts- och utredningsärende. Av<br />
publicerade, bevaras ett arkivexemplar<br />
Bevaras Ingår i paragrafärende. Avser spaningsanteckningar<br />
rörande enskilda personer som har varit föremål för<br />
myndighetsåtgärder<br />
Bevaras Avser anmälan till respektive tillsynsmyndighet<br />
enligt 6 kap. 5 § SmL<br />
Bevaras Ingår i utredningsärende<br />
11 (14)
<strong>Handlingar</strong> Bevaras/gallras Anmärkning<br />
Tvångsåtgärder, handlingar<br />
upprättade vid smittskyddsenhetens/smittskyddsläkarens<br />
verksamhet<br />
Underrättelse, behandlande läkares,<br />
om resultat av tvångsundersökning<br />
Underrättelse (upplysning, rapport),<br />
smittskyddsläkarens om iakttagelser<br />
som är av betydelse för det objektinriktade<br />
smittskyddet<br />
Underrättelse till berörd om<br />
smittskyddsläkarens ansökan hos<br />
förvaltningsrätten om beslut om<br />
tvångsundersökning enligt 3 kap. 2 §<br />
SmL eller isolering enligt 5 kap. 1 §<br />
SmL<br />
Underrättelse, smittskyddsläkarens till<br />
berörda myndigheter i samband med<br />
begäran om överlämnade av<br />
upplysningar som behövs för<br />
smittskyddsutredning<br />
Underrättelse, smittskyddsläkarens till<br />
patientens närstående om smittrisken<br />
och hur den kan förebyggas<br />
Underrättelse, smittskyddsläkarens till<br />
vårdgivare om iakttagelser som är av<br />
betydelse för att förebygga smittspridning<br />
inom det verksamhetsområde<br />
som vårdgivaren ansvarar för<br />
Upplysning, smittskyddsläkarens om<br />
att brott mot förhållningsregler kan<br />
leda till <strong>län</strong>srättens beslut om<br />
exempelvis isolering enligt 5 kap. 1 §<br />
SmL<br />
Upplysning, smittskyddsläkarens om<br />
brister i smittskyddet<br />
Bevaras Ingår i paragraf-/utredningsärende<br />
Bevaras Ingår i paragrafärende. Avser underrättelse enligt<br />
3 kap. 2 § SmL<br />
Bevaras Ska diarieföras. Avser underrättelse till de<br />
myndigheter/den kommun som ansvarar för att<br />
smittskyddsåtgärder vidtas mot djur eller objekt<br />
som sprider eller misstänks sprida smittsam<br />
sjukdom enligt 6 kap. 7 § SmL<br />
Bevaras Ingår i paragrafärende<br />
Bevaras Ingår i fall-, paragraf-/utredningsärende. Avser<br />
underrättelse bifogad till begäran om upplysningar<br />
från socialnämnden, polismyndigheten och<br />
kriminalvården enligt 6 kap. 11 § SmL<br />
Bevaras Ingår i fall-/paragrafärende. Avser underrättelse<br />
enligt 4 kap. 8 § SmL<br />
Bevaras Kan ingå i utredningsärende. Avser underrättelse<br />
enligt 6 kap. 7 a § SmL<br />
Bevaras Ingår i paragrafärende<br />
Bevaras Ska diarieföras. Avser upplysning, påpekande till<br />
den myndighet eller annan som har att avhjälpa<br />
bristerna enligt 6 kap. 5 § SmL<br />
12 (14)
<strong>Handlingar</strong> Bevaras/gallras Anmärkning<br />
Uppmaning till provtagning Bevaras Se Partnerbrev . Ingår i paragrafärende<br />
Utbrottsrapporter Bevaras Ingår i utredningsärende<br />
Utredningshandlingar Bevaras Ingår i fall-, paragraf- och utredningsärende<br />
Uppdrag, smittskyddsläkarens,<br />
överlämnat till läkare vid smittskyddsenheten<br />
eller vid infektionsklinik<br />
inom landstinget att fullgöra<br />
uppgifter som smittskyddsläkaren har<br />
enligt smittskyddslagen<br />
Bevaras Ska diarieföras. Avser uppdrag enligt 1 kap.<br />
9 § SmL<br />
Vaccinationsrapporter Bevaras Ska diarieföras<br />
Överlämnandet av smittskyddsärende<br />
till smittskyddsläkare i ett annat<br />
landsting<br />
Överlämnandet, smittskyddsläkarens<br />
av de uppgifter som behövs för<br />
smittskyddsverksamhet i ett annat<br />
landsting<br />
Bevaras Ingår i fall-, paragraf- och utredningsärende. Avser<br />
överlämnandet av smittskyddsärende enligt 6 kap.<br />
8 § SmL<br />
Bevaras Avser de uppgifter/handlingar som överlämnas<br />
inom samarbete mellan smittskyddsläkarna och<br />
med behandlande läkare enligt 6 kap. 6 § SmL<br />
13 (14)
Forskning<br />
<strong>Handlingar</strong> Bevaras/gallras Anmärkning<br />
Ansökan om tillstånd för forskning<br />
(smittskyddsenhetens uppdrag)<br />
Beslut om tillstånd för forskning Bevaras<br />
Bevaras Ska diarieföras. Bevaras tillsammans med andra<br />
administrativa handlingar rörande respektive<br />
forskningsprojekt (projektbeskrivning, beslut om<br />
tillstånd för forskning, utvärderingar,<br />
rapporteringar o.s.v.)<br />
Forsknings-/projektrapporter Bevaras Ska diarieföras. Bevaras ett arkivexemplar.<br />
<strong>Handlingar</strong> som utgör underlag för<br />
forskningsarbete och när sammanställning<br />
eller annan bearbetning har<br />
gjorts<br />
Vid inaktualitet Gäller under förutsättning att efter bedömning,<br />
handlingarna avses sakna funktion och betydelse<br />
för framtidens forskning<br />
Publikationer, egenproducerade Bevaras Ett arkivexemplar bevaras.<br />
Sammanställningar/statistik,<br />
verksamhetsspecifika och egenproducerade<br />
Bevaras<br />
14 (14)
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 10 (28)<br />
§ 138<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0228<br />
Revidering av bevarande- och gallringsplan för patientjournaler och övrig<br />
medicinsk dokumentation<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen beslutar att godkänna revideringen av bevarande- och gallringsplan för<br />
patientjournaler och övrig medicinsk dokumentation.<br />
Ärendet<br />
Från verksamheterna inom <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> har framförts önskemål om revidering<br />
av gällande bevarande- och gallringsplan (dnr CK 2005-0388, LS 20<strong>08</strong>-12-15, § 257) för<br />
patientjournaler och övrig medicinsk dokumentation. Det gäller framför allt medicinskt<br />
relaterade fotografier och dokumentation från skärmbildsundersökningar från perioden 1932-<br />
1957. Därutöver består det reviderade förslaget av bevarande- och gallringsplan av<br />
redaktionella ändringar och förtydliganden. Bland annat föreslås att vissa handlingar utgår<br />
eller flyttas från det medicinska avsnittet till det administrativa.<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen besluta enligt ovanstående förslag.<br />
Delges<br />
Chefen för landstingsarkivet<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
Landstingsarkivet<br />
Donald Johnson<br />
Tfn 018-611 62 20<br />
E-post donald.johnson@lul.se<br />
<strong>Landstinget</strong>s ledningskontor<br />
Slottsgränd 2A │ Box 602 │ 751 25 <strong>Uppsala</strong> │ tfn vx 018-611 00 00 │ fax 018-611 60 10 │ org nr 232100-0024<br />
www.lul.se<br />
<strong>2012</strong>-06-<strong>08</strong> Dnr CK<strong>2012</strong>-0228<br />
Landstingsstyrelsen<br />
Revidering av bevarande- och gallringsplan för patientjournaler<br />
och övrig medicinsk dokumentation<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen, i egenskap av arkivmyndighet, beslutar att godkänna föreliggande<br />
förslag till revidering av bevarande- och gallringsplan för patientjournaler och övrig<br />
medicinsk dokumentation.<br />
Ärendet<br />
Från verksamheterna har framförts önskemål om revidering av gällande bevarande- och<br />
gallringsplan, CK2005-0388, LS 20<strong>08</strong>-12-15, § 257.<br />
Medicinskt relaterade fotografier har alltid varit svåra att styra utifrån ett bevarande-<br />
och gallringsperspektiv. Efter det att fotografierna har granskats medicinskt har värdet i<br />
förhållande till journaltexten inte utvärderats. Verksamheten har i de flesta fall inte<br />
dokumenterat handlingens långsiktiga värde för vård och behandling samt forskning.<br />
Genom åren har därför mycket stora mängder fotografier bevarats som lika gärna eller<br />
hellre hade kunnat gallras. I ett försök att råda bot på detta har klinikerna vid<br />
Akademiska sjukhuset mer eller mindre tvingats att ta ställning till sina fotografier. Ett<br />
antal kliniker har framfört ett uttalat behov av bevarande. För de kliniker som inte har<br />
uttalat detta behov föreslås att fotografier gallras med en gallringsfrist på 10 år, som<br />
också kommer att gälla generellt för all hälso- och sjukvård inom landstinget.<br />
Gallringsfristen är anpassad till patientdatalagens krav på minsta bevarandetid, som är<br />
10 år.<br />
Mellan åren 1932 och 1957 pågick skärmbildsundersökningar i form av screening av<br />
hela befolkningen i <strong>län</strong>et. Det fanns dels en ambulerande undersökning som åkte runt i<br />
<strong>län</strong>et, dels en fast vid Akademiska sjukhuset. Undersökningarna utfördes av personal<br />
vid Akademiska sjukhuset, som då var ett statligt sjukhus, på uppdrag av landstinget.<br />
Dokumentationen består av ett journalkort med personuppgifter och en skärmbild eller<br />
flera i ett kuvert. Frågan om skärmbildernas forskningsvärde har diskuterats en <strong>län</strong>gre<br />
tid. Från den aktiva professionen finns inga som helst behov av bevarande, vare sig<br />
kliniska eller för medicinsk forskning. Något utrymme för bevarande av hela samlingen<br />
av nostalgiska skäl finns inte, däremot ett mindre urval av kulturhistoriska skäl.
Utöver dessa två handlingstyper består förslaget av redaktionella ändringar och<br />
förtydliganden. Bland annat föreslås att vissa handlingar utgår eller flyttas från det<br />
medicinska avsnittet till det administrativa.<br />
Handling Bevaras/<br />
Gallras<br />
Bakteriologiska utlåtanden Bevaras<br />
Begränsad behandling, handlingar rörande Bevaras<br />
Behandlings-/utredningsplaner Bevaras<br />
Bilder/fotografier<br />
- digitala<br />
- analoga<br />
- övriga analoga<br />
Bevaras<br />
Bevaras<br />
10 år<br />
Blåpapper Utgår<br />
Cardiotocografikurvor (CTG)<br />
Förlossningsövervakning:<br />
- elektroniska<br />
- analoga<br />
Cardiotocografikurvor (CTG)<br />
Graviditetsövervakning:<br />
- elektroniska<br />
- analoga<br />
Bevaras<br />
10 år<br />
Bevaras<br />
10 år<br />
DNA-ploidianalyser, grundmaterial vid patologen 10 år<br />
Elektroencefalografi (EEG)<br />
- elektroniska<br />
- analoga<br />
Bevaras<br />
10 år<br />
Förteckningar över kopiering av journal Bevaras<br />
Handling Bevaras/<br />
Gallras<br />
Garantisedlar Utgår<br />
Anmärkning<br />
De verksamheter som tydligt<br />
har krävt bevarande är:<br />
klinisk genetik, endokrinologi,<br />
ögonkliniken/glaukom,<br />
plastikkirurgi/läpp, käk och<br />
gomspalt<br />
Anmärkning<br />
2 (3)
Intyg, begäran om Bevaras<br />
Kallelser, rutinskrivelser med mera 2 år Flyttas till administrativa<br />
patientrelaterade handlingar<br />
Nuklearmedicinska patientjournaler<br />
- elektroniska<br />
- analoga<br />
Bevaras<br />
10 år<br />
Parkeringstillstånd, bilbältesintyg, färdtjänst Vid<br />
inaktualitet<br />
Patientjournaler, sjukgymnastikanteckningar 10 år<br />
Patientrådgivning inom psykiatrin<br />
- samtal från patienten och anhöriga<br />
- samtal från övriga som leder till vård<br />
- samtal från övriga som inte leder till vård<br />
Ögonbottenbilder<br />
- elektroniska<br />
- analoga<br />
Ögonbottenundersökningar<br />
- inspelade på elektroniskt medium<br />
- inspelade på analogt medium<br />
Bevaras<br />
Bevaras<br />
1 år<br />
Bevaras<br />
10 år<br />
Bevaras<br />
10 år<br />
Flyttas till administrativa<br />
patientrelaterade handlingar<br />
Dokumenteras i ett särskilt<br />
elektroniskt system<br />
som anteckning i patientjournal<br />
som anteckning i patientjournal<br />
Ej patientjournalhandling<br />
enligt Socialstyrelsen<br />
3 (3)
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 11 (28)<br />
§ 139<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-02<strong>27</strong><br />
Verksamhetsberättelse 2011 för landstingsarkivet<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen beslutar att godkänna landstingsarkivets verksamhetsberättelse 2011.<br />
Ärendet<br />
Landstingsarkivet är arkivmyndighetens beredande och verkställande organ.<br />
Arkivmyndighetens huvuduppgift är, enligt arkivlagen, att utöva tillsyn över landstingets<br />
verksamheter och omhänderta överlämnade arkiv. Tryckfrihetsförordningen, offentlighets-<br />
och sekretesslagen, patientdatalagen samt personuppgiftslagen är exempel på andra lagar som<br />
rör verksamhetsområdet. Verksamheten styrs även av interna regler, bland annat arkivreglerna<br />
som är beslutade av landstingsfullmäktige.<br />
Genom tillsyn och genom att utarbeta strategiska rutiner och riktlinjer, ge råd och utbilda<br />
bidrar landstingsarkivet till att effektivisera och höja kvaliteten på landstingsverksamheternas<br />
dokumenthantering och arkivvård. I landstingsarkivets tillsynsuppdrag ingår också<br />
Upplandsmuseet, Upplands Lokaltrafik AB, Musik i Uppland, Upplandsstiftelsen och<br />
Stiftelsen för ett medicinhistoriskt museum i <strong>Uppsala</strong> samt att vara arkivresurs till<br />
Regionförbundet.<br />
Sedan mitten av 1980-talet har landstinget i stegrande takt övergått till elektronisk<br />
dokumentation, inom exempelvis diarieföring, patientjournaler, personal- och<br />
ekonomiadministration. Detta innebär ett paradigmskifte för landstingsarkivets uppdrag som<br />
ledningen bör vara medveten om och skapa resurser för. Införandet av den nya tekniken har<br />
prioriterats med tanke på effektivitetsvinster inom dokumenthantering, men de långsiktiga<br />
konsekvenserna för bevarande sett i ett arkivperspektiv har inte fått motsvarande genomslag.<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen besluta enligt ovanstående förslag.<br />
Delges<br />
Chefen för landstingsarkivet<br />
Exp. <strong>2012</strong>- Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
Landstingsarkivet<br />
Donald Johnson<br />
Tfn 018-611 62 20<br />
E-post donald.johnson@lul.se<br />
<strong>Landstinget</strong>s ledningskontor<br />
Slottsgränd 2A │ Box 602 │ 751 25 <strong>Uppsala</strong> │ tfn vx 018-611 00 00 │ fax 018-611 60 10 │ org nr 232100-0024<br />
www.lul.se<br />
<strong>2012</strong>-06-<strong>08</strong> Dnr CK<strong>2012</strong>-02<strong>27</strong><br />
Landstingsstyrelsen<br />
Landstingsarkivets verksamhetsberättelse 2011<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen, i egenskap av arkivmyndighet, beslutar att godkänna<br />
landstingsarkivets verksamhetsberättelse 2011.<br />
Ärendet<br />
Landstingsarkivet är arkivmyndighetens beredande och verkställande organ.<br />
Arkivmyndighetens huvuduppgift är, enligt arkivlagen, att utöva tillsyn över<br />
landstingets verksamheter och omhänderta överlämnade arkiv.<br />
Tryckfrihetsförordningen, offentlighets- och sekretesslagen, patientdatalagen samt<br />
personuppgiftslagen är exempel på andra lagar som rör verksamhetsområdet.<br />
Verksamheten styrs även av interna regler, bland annat arkivreglerna som är beslutade<br />
av landstingsfullmäktige.<br />
Genom tillsyn och genom att utarbeta strategiska rutiner och riktlinjer, ge råd och<br />
utbilda bidrar landstingsarkivet till att effektivisera och höja kvaliteten på<br />
landstingsverksamheternas dokumenthantering och arkivvård. I landstingsarkivets<br />
tillsynsuppdrag ingår också Upplandsmuseet, Upplands Lokaltrafik AB, Musik i<br />
Uppland, Upplandsstiftelsen och Stiftelsen för ett medicinhistoriskt museum i <strong>Uppsala</strong><br />
samt att vara arkivresurs till Regionförbundet.<br />
Sedan mitten av 1980-talet har landstinget i stegrande takt övergått till elektronisk<br />
dokumentation, inom exempelvis diarieföring, patientjournaler, personal- och<br />
ekonomiadministration. Detta innebär ett paradigmskifte för landstingsarkivets uppdrag<br />
som ledningen bör vara medveten om och skapa resurser för. Införandet av den nya<br />
tekniken har prioriterats med tanke på effektivitetsvinster inom dokumenthantering,<br />
men de långsiktiga konsekvenserna för bevarande sett i ett arkivperspektiv har inte fått<br />
motsvarande genomslag.
Medvetenhet om Landstingarkivets strategiska roll<br />
Landstingsarkivets mål att organisatoriskt tillhöra arkivmyndighetens<br />
myndighetsområde uppfylldes inte under året.<br />
Tillsyn<br />
Arkivhantering inom offentlig sektor utgår från det lagstadgade kravet på insyn, den s.k.<br />
offentlighetsprincipen. Landstingsarkivet har i uppdrag att utöva tillsyn på uppdrag av<br />
arkivmyndigheten. Tillsynen är ett verktyg för granskning av att arkivlagen efterlevs.<br />
Landstingsarkivet har under året granskat Upplandsmuseet och Akademiska sjukhusets<br />
externt hyrda arkivlokaler i Vilhelmina och Södertälje.<br />
Dokumenthantering<br />
Dokumenthanteringsplaner<br />
Att styra bevarande och gallring av information genom upprättande av<br />
dokumenthanteringsplaner är grundläggande för en ändamålsenlig arkivvård. Arbetet<br />
med verksamhetsbaserad/processorienterad arkivredovisning fortgår.<br />
Processkartläggningen av Regionalt Onkologiskt Centrum (ROC) har avslutats och<br />
resulterat i en bevarande- och gallringsplan.<br />
Arbetet vid Smittskyddsenheten har fortgått medan arbetet vid Upplands Lokaltrafik<br />
AB har omprioriterats i samband med etablerandet av kollektivtrafiknämnden. Kontakt<br />
med det nystartade barnskyddsteamet inleddes med sekretess- och<br />
dokumenthanteringsfrågor i samarbete med landstingsjurist. Grunden lades därmed till<br />
en kommande processkartläggning.<br />
Som en följd av utbildning vid Primärvårdens kansli den 15 september initierades i<br />
november ett processkartläggningsarbete med besök vid vårdcentralerna i Östervåla och<br />
Kungsgärdet.<br />
Projekt<br />
Ordnaprojektet<br />
Projektet, som påbörjades år 2005, avslutades vid årsskiftet. Under projektets gång har<br />
ca 1400 hyllmeter arkivhandlingar ordnats och förtecknats så att arkivlagens krav<br />
uppfylls. Ordningsarbete innebär förutom registrering och ordning också komprimering<br />
- de färdigförtecknade serierna upptar drygt 800 hyllmeter utrymme.<br />
Vissa delar ar bestånden har på grund av materialets natur varit tvunget att registreras på<br />
handlingsnivå. Det gäller exempelvis den 138 hyllmeter långa serien med<br />
barnhälsovårdsjournaler, där sökregistret upptar över 82 000 poster.<br />
Enligt arkivlagen skulle alla arkiv inom landstinget ha varit förtecknade vid utgången av<br />
1995. Trots att mycket återstår innan lagkravet är uppfyllt har landstinget genom<br />
projektet kommit en god bit på väg . Under år 2011 har förteckningsarbete av<br />
arkivmyndighetens arkiv slutförts för 16 arkivbildare (55 hyllmeter före<br />
ordningsprocess, 34 hyllmeter efter) samt för vissa centrala serier av arkivbildaren<br />
landstingsstyrelsen (192 hyllmeter före ordningsprocess, 138 hyllmeter efter). Man bör<br />
2 (5)
dock vara medveten om att många arkiv ännu inte är överlämnade till<br />
arkivmyndigheten. Det är också känt att arkiv har försvunnit.<br />
Förtecknade arkiv är grunden för en modern arkivinstitution. Det är en förutsättning för<br />
att rationellt tillgängliggöra allmänna handlingar, aktivt delta i samarbete med andra<br />
kulturarvsinstitutioner och främja arkivens tillgänglighet för kulturell verksamhet och<br />
forskning.<br />
Att projektet avslutats betyder inte att ordnings- och förteckningsarbetet upphör. Tvärt<br />
om, det är en av kärnverksamheterna vid en arkivinstitution och upphör aldrig, bland<br />
annat för att nya leveranser strömmar in. På grund av det i många år, i praktiken sedan<br />
1863, eftersatta ordnings- och förteckningsarbetet kommer det att dröja flera år innan<br />
balans uppnåtts. På grund av att det inte funnits någon dokumentstyrning är<br />
arkivbeståndens skick därefter och förhållandevis stor del av arbetstiden åtgår till att<br />
utreda oklarheter om äldre handlingars proveniens och funktion i förhållande till<br />
dåvarande organisationsförhållanden och lagstiftning.<br />
Regionalt projekt, R7e-arkiv<br />
Projektet avslutades och övergick till förvaltning i december. Förutsättningarna för att<br />
bevara elektroniska handlingar vilar därmed på en säkrare grund. Arkivmyndighetens<br />
ansvar för elektroniskt bevarande skiljer sig inte på något sätt från bevarande av analoga<br />
handlingar.<br />
Arkivpedagogisk verksamhet<br />
Arkivens dag<br />
Andra lördagen i november äger Arkivens dag rum, en samverkan mellan elva<br />
arkivinstitutioner i <strong>Uppsala</strong>. Årets tema var konst. Landstingsarkivets bidrag var hämtat<br />
från terapiverksamheten vid Håga vävsal.<br />
Från och med i år är landstingsarkivet regional samordnare och därmed<br />
sammankallande till planeringsmöten inför Arkivens dag samt ekonomiansvarig.<br />
Daglig verksamhet<br />
Samarbetet med Fyris Dagliga verksamhet har fortsatt under året med skanning och<br />
registrering.<br />
Kulturnatten<br />
Landstingsarkivet deltog i Kulturnattsprogrammet den 10 september tillsammans med<br />
Arkiveringen vid Fyris Dagliga verksamhet.<br />
Information<br />
Landstingsarkivet har tagit emot ett flertal studiebesök, både av landstingspersonal och<br />
externa grupper.<br />
Föreläsningsserie<br />
I samarbete med de övriga arkivinstitutionerna i <strong>Uppsala</strong> anordnade landstingsarkivet en<br />
föreläsningsserie vid Arkivcentrum. <strong>Landstinget</strong> bidrog med en föreläsning av<br />
3 (5)
Mats O Karlsson om landstingets historia med titeln ”<strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> 150 år –<br />
politiskt <strong>län</strong>sorgan och bred samhällsaktör”.<br />
FALK:s konferens<br />
FALK är en nationell förening för arkivverksamma inom landsting och kommuner som<br />
varje år anordnar en konferens. I år förlades den till <strong>Uppsala</strong> med vårt landsting som<br />
värd. Konferensen var välbesökt och uppskattad.<br />
Personal<br />
Landstingsarkivet har sju anställda arkivarier, inklusive landstingsarkivarien. Efter att<br />
verksamheten i många år har varit underbemannad och landstinget sedan<br />
millennieskiftet har satsat mycket på den i form av bland annat ändamålsenliga lokaler<br />
och personalförstärkning, har den nu nått upp till acceptabel nivå. Minst på denna nivå<br />
bör verksamheten befinna sig för att kunna uppfylla det uppdrag som är fastställt i<br />
landstingets arkivregler.<br />
Studentpraktik<br />
Landstingsarkivet har, sedan flytten till nya lokaler 2007, tagit emot studenter från<br />
arkivarieutbildningen vid <strong>Uppsala</strong> universitet för praktik. I år praktiserade två studenter<br />
under vårterminen och under höstterminen tre studenter. Ytterligare en student valde att<br />
genomföra sitt examensarbete vid landstingsarkivet.<br />
Webbplatser<br />
Antalet besökare på landstingsarkivets webbplatser, både den interna och externa, har<br />
stadigt ökat genom åren, vilket är glädjande då det visar att det finns ett behov av den<br />
information som tillhandahålls genom dem. År 2011 ökade antalet besökare på den<br />
externa webbplatsen med ca 30 procent jämfört med föregående år, och detsamma<br />
gäller för vår sida på Navet.<br />
Beställningar via webbformulären har sedan införandet 20<strong>08</strong> ökat från 28 till 137<br />
stycken år 2011. Förutom formulären använder besökarna vår e-postfunktion, som finns<br />
lätt åtkomlig på varje sida, till att ställa frågor till oss eller beställa handlingar. Även<br />
antalet e-postförfrågningar har ökat.<br />
Nytt för i år på webbplatsen är arkivbildarregistret som visar vilka arkiv som förvaras<br />
hos landstingsarkivet.<br />
Utbildning<br />
I år har personal vid Regionalt Onkologiskt Centrum, Landstingsservice och<br />
Primärvårdens kansli utbildats i arkiv- och dokumenthantering. Registratorsnätverket<br />
har informerats om klassificeringsstruktur vid nätverksträff vid Lasarettet i Enköping.<br />
Ekonomi<br />
Landstingsarkivet höll sig inom budgetramarna med viss marginal. Ett<br />
omhändertagande av privat vårdgivares journalarkiv, speciellt ett elektroniskt, efter<br />
beslut av Socialstyrelsen skulle med stor sannolikhet ha medfört att budgetramarna<br />
överskridits eftersom landstingsarkivet inte har någon ekonomisk beredskap för ett<br />
sådant ärende.<br />
4 (5)
Eftersom ansvaret för R7e-arkiv vilar på landstingsarkivet, administreras även<br />
ekonomin. Det innebär bland annat att räkna ut den årliga kostnadsfördelningen bland<br />
landstingen enligt nyckeltal, fakturera landstingen, hantera leverantörsfakturor och<br />
rapportera utfallen varje månad till förvaltningsledare och styrgrupp.<br />
Ärenden<br />
Antalet ärenden har ökat från 133 år 2004 till 782 år 2011. Ärendetillväxten år 2011 var<br />
13 procent, vilket var en markant ökning gentemot de närmast föregående åren. De<br />
externa ärendena var under året ungefär sju gånger fler än de interna, som minskat något<br />
för första gången sedan mätningarna började. Över tid har förhållandet mellan<br />
sekretessärenden och offentliga ärenden förändrats med tyngdpunkt på de förra. Drygt<br />
600 av årets ärenden gällde sekretessbelagda handlingar.<br />
Bakom statistiken döljer sig stora skillnader från ärende till ärende då vissa är enkla<br />
medan andra är komplexa och tar mycket tid i anspråk.<br />
Nyckeltal 2011<br />
Antal forskarbesök 19 + 1 forskare på heltid (Mats O Karlsson)<br />
Antal förfrågningar 782<br />
Antal leveranser 597<br />
Antal förvarade hyllmeter 3583<br />
Förtecknade arkiv: (Hyllmeteruppgift avser efter ordningsarbetet)<br />
Hälso- och sjukvårdsnämnden i 5 hyllmeter (hm)<br />
Enköping-Håbo<br />
Musik i Uppland 7 hm<br />
Hemsjukvårdscentralen 13,5 hm<br />
Kungsgärdets sjukhus 7 hm<br />
Epidemisjukhuset i Enköping 1 hm<br />
11 st små kommittéarkiv m.m. 0,5 hm<br />
Förtecknade delar av<br />
Landstingsstyrelsens arkiv:<br />
Verifikationer år 1864-1980 57 hm<br />
Huvuddiariet 1883-1997 med 39 hm<br />
tillhörande akter år 1988-1999<br />
Protokoll år 1884-1999 och<br />
handlingar år 1887-1982<br />
Verksamhetsbesök:<br />
42 hm<br />
OFO Organisationen För Organdonation<br />
Mellansverige<br />
Kultur i <strong>län</strong>et<br />
RCC Regionalt cancercentrum<br />
Upplandsstiftelsen<br />
5 (5)
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 12 (28)<br />
§ 140<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0194<br />
Begäran om redovisning från Kollektivtrafiknämnden<br />
KOMPLETTERAS<br />
Delges<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 13 (28)<br />
§ 141<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0246<br />
Likabehandlingsplan ur ett arbetsgivarperspektiv 2013-2015<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen beslutar att anta likabehandlingsplan ur ett arbetsgivarperspektiv 2013-<br />
2015.<br />
Ärendet<br />
Enligt diskrimineringslagen ska arbetsgivare arbeta aktivt för jämställdhet mellan kvinnor och<br />
män samt för lika rättigheter och möjligheter oavsett etnisk tillhörighet, religion eller annan<br />
trosuppfattning. Diskrimineringslagen föreskriver vidare att alla arbetsgivare som sysselsätter<br />
fler än 25 arbetstagare ska upprätta en plan för sitt jämställdhetsarbete var tredje år.<br />
Arbetsgivarens arbete för att aktivt främja lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet oavsett<br />
kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning ska vara planmässigt och<br />
målinriktat. Enligt diskrimineringsombudsmannen (DO) kräver detta att arbetsgivaren<br />
upprättar en skriftlig plan med mål och aktiviteter. DO rekommenderar att arbetsgivare<br />
upprättar en plan som omfattar både jämställdhetsplan och plan för aktiva åtgärder för lika<br />
rättigheter och möjligheter. <strong>Landstinget</strong> bör därför, i enlighet med DO:s rekommendationer,<br />
anta en landstingsövergripande likabehandlingsplan ur ett arbetsgivarperspektiv, för lika<br />
rättigheter och möjligheter där även jämställdhetsplanen ingår. En ny likabehandlingsplan ur<br />
ett arbetsgivarperspektiv ska upprättas vart tredje år.<br />
En likabehandlingspolicy och likabehandlingsplan ur ett medborgarperspektiv har antagits av<br />
landstingsfullmäktige. I likabehandlingspolicyn anges att landstingets ansvar för<br />
likabehandlingsfrågor i egenskap av arbetsgivare ska behandlas i en likabehandlingsplan ur ett<br />
arbetsgivarperspektiv.<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen besluta enligt ovanstående förslag.<br />
Delges<br />
HR-direktören<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
Likabehandlingsplan<br />
- ur ett arbetsgivarperspektiv<br />
2013- 2015<br />
Gäller från 2013 t.o.m. 2015<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0246<br />
Ansvarig HR-direktör
Innehåll<br />
1. Syfte och mål<br />
2. Bakgrund<br />
3. Definitioner och begrepp<br />
4. Samverkan<br />
5. Områden för lika behandling<br />
2
1. Syfte och mål<br />
Syftet med likabehandlingsplanen<br />
<strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> Län ska vara en jämställd arbetsplats med lika villkor och möjligheter för<br />
alla medarbetare utifrån individuella förutsättningar. Enligt diskrimineringslagen ska landstinget<br />
upprätta en plan för sitt jämställdhetsarbete samt bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt<br />
främja lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller<br />
annan trosuppfattning. Likabehandling handlar om värderingar och förhållningssätt. En<br />
arbetsplats där medarbetarna har lika villkor och möjligheter uppnås genom att<br />
likabehandlingsarbetet integreras i verksamheten.<br />
För vem/vilka äger likabehandlingsplanen giltighet?<br />
Likabehandlingsplanen gäller för samtliga förvaltningar i landstinget och utgör riktlinjer för<br />
verksamhetens likabehandlingsarbete. Varje förvaltning ansvarar för att i samverkan med de<br />
fackliga organisationerna ta fram en handlingsplan för de likabehandlingsåtgärder som ska<br />
påbörjas eller genomföras på respektive förvaltning under den kommande perioden. För stora<br />
förvaltningar rekommenderas att flera handlingsplaner tas fram. Uppföljning av<br />
likabehandlingsplanen sker landstingsövergripande. Förvaltningarnas handlingsplaner följs upp<br />
årligen såväl centralt som per förvaltning.<br />
2. Bakgrund<br />
Diskrimineringslagen<br />
Enligt diskrimineringslagen (SFS 20<strong>08</strong>:567) ska arbetsgivare arbeta aktivt för jämställdhet<br />
mellan kvinnor och män samt för lika rättigheter oavsett etnisk tillhörighet, religion eller annan<br />
trosuppfattning inom områdena rekrytering, arbetsförhållanden samt motverka förekomst av<br />
trakasserier på arbetsplatsen. Arbetsgivare ska dessutom arbeta aktivt för jämställdhet mellan<br />
kvinnor och män vad gäller löner och för att alla medarbetare ska kunna kombinera föräldraskap<br />
och arbete.<br />
Likabehandlingsplan<br />
Enligt diskrimineringslagen ska alla arbetsgivare som sysselsätter fler än 25 arbetstagare upprätta<br />
en plan för sitt jämställdhetsarbete vart tredje år. Planen ska definiera vilka åtgärder som<br />
arbetsgivaren antingen kommer att påbörja eller genomföra under de kommande åren.<br />
Jämställdhetsplanen ska också innehålla en översiktlig redovisning av den handslingsplan för<br />
jämställda löner som arbetsgivaren ska göra.<br />
<strong>Landstinget</strong> har, i enlighet med diskrimineringsombudsmannens (DO) rekommendationer, valt att<br />
arbeta med en likabehandlingsplan som täcker arbetet med diskrimineringsgrunden kön samt<br />
åtgärder avseende etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning. Denna<br />
likabehandlingsplan ersätter den tidigare jämställdhetsplanen. Fullmäktige har tidigare fastställt<br />
en likabehandlingspolicy och en likabehandlingsplan ur medborgarperspektiv.<br />
3
3. Definitioner och begrepp<br />
Jämställdhet, jämlikhet och likabehandling<br />
Det svenska språket skiljer mellan jämställdhet och jämlikhet. Med jämlikhet menas alla<br />
individers lika värde, det vill säga att alla människor ska ha samma rättigheter oavsett bakgrund.<br />
Jämställdhet däremot definieras som lika villkor mellan kvinnor och män. Jämställdhet behandlar<br />
således enbart förhållandena mellan könen. Ordet likabehandling betyder inte att alla personer<br />
ska behandlas lika, utan att personer ges möjligheter att utifrån sina individuella förutsättningar<br />
kunna utföra ett likvärdigt arbete, oberoende av diskrimineringsgrund.<br />
4. Samverkan<br />
Likabehandlingsplanen har tagits fram i samverkan med de fackliga organisationerna. Utöver den<br />
övergripande treårsplanen ska varje förvaltning ta fram en eller flera lokala handlingsplaner.<br />
Förvaltningarna ska ta fram sina handlingsplaner i dialog med representanter från de fackliga<br />
organisationerna och handlingsplanerna ska samverkas i enlighet med samverkansavtalet.<br />
4
5. Områden för likabehandling<br />
Arbetsförhållanden<br />
Diskrimineringslagen 3 kap. 4 §<br />
Arbetsgivaren ska genomföra sådana åtgärder som med hänsyn till arbetsgivarens resurser och<br />
omständigheter i övrigt kan krävas för att arbetsförhållandena ska lämpa sig för alla arbetstagare<br />
oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning.<br />
Nulägesbeskrivning<br />
Alla verksamheter inom <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> ska integrera likabehandlingsfrågorna i den<br />
dagliga verksamheten och i samverkan på olika nivåer. Viktiga verktyg i arbetet för<br />
likabehandling är diskussioner vid arbetsplatsträffar, samverkansgrupper och medarbetarsamtal<br />
samt skyddsronder.<br />
<strong>Landstinget</strong> genomförde en medarbetarundersökning i april <strong>2012</strong>. Det totala värdet på Nöjd<br />
Medarbetar Index (NMI) var 3,9 (på en 5 gradig skala), vilket är ett bra resultat på<br />
arbetsmarknaden. Exempel på delvärden i NMI-värdet är människosyn där resultatet låg på 4,4,<br />
arbetsklimat och hälsa där resultatet låg på 4,1 samt fysisk arbetsmiljö där det totala resultatet<br />
blev 3,6. Det finns inga tydliga resultatskillnader med avseende på kön eller anställningstid.<br />
Däremot kan man se att äldre medarbetare (50 år och uppåt) är mer positiva till sin<br />
arbetssituation.<br />
I medarbetarundersökningen togs också Engagerad Medarbetar Index (EMI) fram. Indexet är<br />
uppbyggt av frågor kring motivation, ledarskap och styrning. Resultatet ligger på en hög nivå,<br />
4,<strong>08</strong>, vilket indikerar ett högt medarbetarengagemang inom landstinget.<br />
Den totala sjukfrånvaron, i förhållande till sammanlagd ordinarie arbetstid, var 4,5 procent år<br />
2011, vilket är en minskning från föregående år med 0.2 procentenheter. Fördelningen mellan<br />
män och kvinnor år 2011 var att männen hade en sjukfrånvaro på 2,4 procent och kvinnorna en<br />
sjukfrånvaro på 5,1 procent. Dessa skillnader analyseras inom respektive förvaltning.<br />
Tillsammans med de fackliga organisationerna i landstinget har en översyn av samverkansavtalet<br />
gjorts där bland annat jämställdhetsfrågornas hantering har belysts.<br />
<strong>Landstinget</strong>s dialogverktyg för att bibehålla och utveckla medarbetarskapet har utökats med ett<br />
avsnitt om jämställdhet som kan användas ute i verksamheten för att öka kunskapen kring<br />
jämställdhetsfrågor.<br />
Vid landstingets koncernövergripande chefsutvecklingsprogram, som syftar till att stärka<br />
arbetsgivarrollen, har ett avsnitt med grundläggande information om diskrimineringslagens<br />
innehåll lagts till. Vid antagningen till det koncernövergripande chefsförsörjningsprogrammet har<br />
hänsyn tagits till jämställdhets- och mångfaldsaspekten.<br />
Folktandvården har genomgått en HBT-utbildning (homosexuella, bisexuella och transpersoner)<br />
som leder till certifiering. Folktandvården är den första tandvårdsgivaren i landet som blir HBT-<br />
5
certifierad. Sammanlagt har ca 550 anställda genomgått utbildning under perioden 2010-<strong>2012</strong>.<br />
Nulägeskartläggningen visar att förhållandena överlag är bra och att det snarast handlar om att<br />
bibehålla en hög nivå av likabehandling.<br />
Landstingsgemensamma mål 2013 - 2015<br />
Arbetsförhållandena i landstinget ska lämpa sig för alla och genomsyras av ett jämställt<br />
förhållningssätt. Med arbetsförhållanden menas fysiska, psykosociala och organisatoriska<br />
förhållanden.<br />
Inga skillnader ska finnas vad avser kvinnor och mäns möjlighet till heltidsanställning i<br />
landstinget.<br />
Likabehandlingsfrågor ska integreras i landstingets samtliga forum för delaktighet och<br />
inflytande såsom facklig samverkan, arbetsplatsträffar och medarbetarsamtal.<br />
Chefer och medarbetare ska ha kunskap, förståelse och insikt inom områdena jämställdhet<br />
och likabehandling.<br />
Aktiva åtgärder 2013 - 2015<br />
<strong>Landstinget</strong>s dialogverktyg för att bibehålla och utveckla medarbetarskapet ska utökas<br />
med ett avsnitt om likabehandling utifrån diskrimineringsgrunderna i<br />
diskrimineringslagen.<br />
Ansvar och tid: HR-direktören på ledningskontoret har ansvaret och arbetet ska vara<br />
slutfört under 2013.<br />
Likabehandlings- och mångfaldsperspektivet ska utgöra en naturlig del av landstingets<br />
chefsutbildningsinsatser.<br />
Ansvar och tid: HR-direktören på ledningskontoret har ansvaret och aktiviteten pågår<br />
löpande.<br />
<strong>Landstinget</strong> ska kontinuerligt följa upp och analysera sjukfrånvaro och arbetsskador ur ett<br />
könsperspektiv.<br />
Ansvar och tid: Respektive förvaltnings HR-chef har ansvaret och aktiviteten sker<br />
löpande.<br />
6
Förvärvsarbete och föräldraskap<br />
Diskrimineringslagen 3 kap. 5 §<br />
Arbetsgivaren ska underlätta för både kvinnliga och manliga arbetstagare att förena förvärvsarbete<br />
och föräldraskap.<br />
Nulägesbeskrivning<br />
Enligt medarbetarundersökningen, som genomfördes våren <strong>2012</strong>, har 49 procent av landstingets<br />
medarbetare hemmaboende barn. Majoriteten av dessa tycker att de kan kombinera arbetet med<br />
föräldraskapet. Det totala värdet (NMI =Nöjd Medarbetar Index) på frågan om man som<br />
medarbetare i landstinget anser det möjligt att förena arbete och föräldraskap var 4,2, vilket är ett<br />
bra resultat på arbetsmarknaden. Frågan diskuteras även i de årliga medarbetarsamtalen som förs<br />
mellan chef och medarbetare och ingår som en del i det landstingsövergripande stödmaterialet för<br />
medarbetarsamtal.<br />
Föräldralediga medarbetare erbjuds att delta vid arbetsplatsträffar, kompetensutvecklings- och<br />
personalsociala aktiviteter. <strong>Landstinget</strong>s lönepolicy föreskriver att föräldralediga medarbetare<br />
inte ska missgynnas vid lönesättning.<br />
Resultatet i medarbetarenkäten <strong>2012</strong> visar på att medarbetarna inom landstinget, på ett positivt<br />
sätt, kan förena arbete och föräldraskap. Detta förhållande ska arbetsgivaren värna om att behålla.<br />
Landstingsgemensamma mål 2013 - 2015<br />
Alla medarbetare i landstinget ska oberoende av kön kunna förena förvärvsarbete med<br />
föräldraskap.<br />
Aktiva åtgärder 2013 - 2015<br />
Föräldralediga medarbetare ska ges möjligheten att hålla kontakt med arbetsplatsen under<br />
föräldraledighet till exempel genom att bjudas in till arbetsplatsmöten,<br />
kompetensutvecklings- och personalsociala aktiviteter. Respektive förvaltnings HRavdelning<br />
ska informera chefer om detta.<br />
Ansvar och tid: Respektive förvaltnings HR-chef har ansvaret och aktiviteten sker<br />
löpande.<br />
Vid medarbetarsamtal ska medarbetares möjlighet att kombinera sitt arbete med<br />
föräldraskap tas upp.<br />
Ansvar och tid: Respektive chef som genomför medarbetarsamtal har ansvaret och<br />
aktiviteten sker löpande.<br />
7
Trakasserier och repressalier<br />
Diskrimineringslagen 3 kap. 6 §<br />
Arbetsgivaren ska vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att någon arbetstagare utsätts för<br />
trakasserier eller repressalier som har samband med kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan<br />
trosuppfattning eller för sexuella trakasserier.<br />
Nulägesbeskrivning<br />
<strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> accepterar inte att trakasserier förekommer i verksamheten. Alla<br />
medarbetare har rätt att behandlas med respekt och att arbeta i en miljö som är fri från<br />
trakasserier.<br />
Alla medarbetare har ett gemensamt ansvar att bidra till en god arbetsmiljö och atmosfär på<br />
arbetet. Detta innefattar att motverka kränkningar och trakasserier. <strong>Landstinget</strong> har en policy och<br />
handlingsplan för landstingsanställda – Stopp för Sexuella trakasserier - som innehåller riktlinjer<br />
för hur man ska agera vid misstanke om kränkningar och trakasserier. Dessutom finns en policy<br />
och handlingsprogram rörande kränkande särbehandling.<br />
Av medarbetarenkäten från <strong>2012</strong> framgår att det är låg förekomst av trakasserier inom landstinget<br />
och landstinget fortsätter att arbeta för att trakasserier inte ska förekomma.<br />
Landstingsgemensamma mål 2013 - 2015<br />
Ingen medarbetare i landstinget ska utsättas för trakasserier eller repressalier som har<br />
samband med kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning.<br />
Aktiva åtgärder 2013 - 2015<br />
<strong>Landstinget</strong> ska uppdatera de landstingsövergripande dokumenten ”Stopp för sexuella<br />
trakasserier - Policy och handlingsplan för landstingsanställda” samt ”Kränkande<br />
särbehandling”.<br />
Ansvar och tid: HR-direktören på ledningskontoret har ansvar för genomförandet som ska<br />
vara färdigt i januari 2013.<br />
<strong>Landstinget</strong> ska informera medarbetare och chefer om de uppdaterade dokumenten.<br />
Ansvar och tid: Varje förvaltnings HR-chef har ansvaret och det ska vara slutfört 2013 för<br />
att sedan ske löpande vid behov.<br />
8
Rekrytering<br />
Diskrimineringslagen 3 kap. 7 §<br />
Arbetsgivaren ska verka för att personer oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan<br />
trosuppfattning ges möjlighet att söka lediga anställningar.<br />
Diskrimineringslagen 3 kap. 9 §<br />
När det på en arbetsplats inte råder i huvudsak jämn fördelning mellan kvinnor och män i en viss typ<br />
av arbete eller inom en viss kategori av arbetstagare, ska arbetsgivaren vid nyanställning särskilt<br />
anstränga sig för att få sökande av det underrepresenterade könet. Arbetsgivaren ska försöka se till<br />
att andelen arbetstagare av det underrepresenterade könet efter hand ökar. Första stycket ska dock<br />
inte tillämpas, om särskilda skäl talar emot sådana åtgärder eller åtgärderna rimligen inte kan<br />
krävas med hänsyn till arbetsgivarens resurser och omständigheterna i övrigt.<br />
Nulägesbeskrivning<br />
Under hösten <strong>2012</strong> implementeras ett nytt IT-stöd för rekrytering, Workpositions, som blir ett<br />
verktyg för att säkerställa likvärdig behandling av alla sökande i alla steg i rekryteringsprocessen.<br />
I och med detta har även ett landstingsgemensamt frågeställningsunderlag vid intervju samt mall<br />
för referenstagning med könsneutrala frågeställningar tagits fram.<br />
Dessutom har en landstingsgemensam mall för kravprofil tagits fram. Genom att fokusera på<br />
kompetens och ta fram en tydlig kravspecifikation som utgångspunkt vid annonsering, urval,<br />
intervju och referenstagning kvalitetssäkras rekryteringen och diskriminering undviks.<br />
Vid extern rekrytering har alla tjänster annonserats på landstingets webbsidor och för en del<br />
yrkesgrupper även på arbetsförmedlingen, i fackpress/dagstidningar och på olika<br />
rekryteringssajter.<br />
Nuläget visar att mallar och verktyg som finns framtagna som hjälpmedel inför rekrytering inom<br />
landstinget är neutrala både när det gäller kön och bakgrund. I och med det nya IT-stödet med<br />
nya landstingsövergripande mallar kan landstinget säkerställa att vi även fortsättningsvis håller en<br />
hög nivå när det gäller likabehandling i rekryteringssammanhang.<br />
Landstingsgemensamma mål 2013 - 2015<br />
<strong>Landstinget</strong> ska alltid genomföra en ickediskriminerande rekryteringsprocess.<br />
<strong>Landstinget</strong> ska öka antalet medarbetare med det underrepresenterade könet inom<br />
yrkeskategorier och på arbetsplatser där det råder obalans.<br />
Aktiva åtgärder 2013 - 2015<br />
<strong>Landstinget</strong> ska se över den landstingsgemensamma rekryteringsprocessen så att den är fri<br />
från diskriminering. I detta ingår att se över utformandet av platsannonser och<br />
kravprofiler så att de är diskrimineringsfria och stödjer målet att öka det<br />
underrepresenterade könet samt att det i samband med rekryteringar ges möjlighet för alla<br />
personer oavsett kön, etnisk tillhörighet eller religion eller annan trosuppfattning att söka<br />
lediga anställningar.<br />
Ansvar och tid: HR-direktören vid ledningskontoret är ansvarig och aktiviteten ska vara<br />
genomförd vid utgången av 2013.<br />
<strong>Landstinget</strong> ska ta fram en landstingsgemensam utbildning i rekryteringsprocessen med<br />
9
tonvikt på kompetensbaserad rekrytering.<br />
Ansvar och tid: HR-direktören vid ledningskontoret är ansvarig och aktiviteten ska vara<br />
genomförd vid utgången av 2013.<br />
10
Utbildning och kompetensutveckling<br />
Diskrimineringslagen 3 kap. 8 §<br />
Arbetsgivaren ska genom utbildning, kompetensutveckling och andra lämpliga åtgärder främja en<br />
jämn könsfördelning mellan kvinnor och män i skilda typer av arbete och inom olika kategorier av<br />
arbetstagare.<br />
Nulägesbeskrivning<br />
<strong>Landstinget</strong> har ca 11 500 medarbetare. Av dessa är 78 procent kvinnor och 22 procent män. Ca<br />
500 av medarbetarna i landstinget har en chefsbefattning och av dem är 65 procent kvinnor och<br />
35 procent män. Det senaste året har ca 150 av medarbetarna med chefsbefattning deltagit i<br />
någon av de genomförda landstingsövergripande chefsförsörjningsutbildningarna eller<br />
ledarskapsutbildningarna. Av dessa var 73 procent kvinnor och <strong>27</strong> procent män.<br />
I det landstingsövergripande materialet, som är framtaget att användas som ett underlag för<br />
medarbetare och chefer i syfte att förbereda och genomföra medarbetarsamtal, framgår att man i<br />
samtalet ska diskutera medarbetarens behov av kompetensutveckling.<br />
Landstingsgemensamma mål 2013 - 2015<br />
Alla medarbetare i landstinget ska utifrån verksamhetens behov ha lika möjligheter till<br />
utbildning och kompetensutveckling.<br />
Aktiva åtgärder 2013 - 2015<br />
<strong>Landstinget</strong> ska ta hänsyn till jämställdhet och mångfald vid urval till landstingets<br />
chefsförsörjningsprogram.<br />
Ansvar och tid: HR-direktören vid ledningskontoret har ansvaret och aktiviteten ska ske<br />
löpande.<br />
Goda exempel på jämställdhet inom organisationen ska lyftas fram. Marknadsföringen<br />
ska också synliggöra män inom kvinnodominerande yrken respektive kvinnor inom<br />
mansdominerade yrken för att uppmuntra det icke-dominerande könet att utbilda sig/ söka<br />
tjänster inom området.<br />
Ansvar och tid: Respektive förvaltnings HR-chef har ansvar och aktiviteten sker löpande.<br />
11
Jämställda löner<br />
Diskrimineringslagen 3 kap. 10§<br />
I syfte att upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga skillnader i lön och andra anställningsvillkor<br />
mellan kvinnor och män ska arbetsgivaren vart tredje år kartlägga och analysera<br />
-bestämmelser och praxis om löner och andra anställningsvillkor som tillämpas hos arbetsgivaren,<br />
-löneskillnader mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt.<br />
Arbetsgivaren ska bedöma om förekommande löneskillnader har direkt eller indirekt samband med<br />
kön. Bedömningen ska särskilt avse skillnader mellan<br />
-kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika, och<br />
-grupp med arbetstagare som utför arbete som är eller brukar anses vara kvinnodominerat och grupp<br />
med arbetstagare som utför arbete som är att betrakta som likvärdigt med sådant arbete men inte är<br />
eller brukar anses vara kvinnodominerat.<br />
Diskrimineringslagen 3 kap. 11 §<br />
Arbetsgivaren ska vart tredje år upprätta en handlingsplan för jämställda löner och där redovisa<br />
resultatet av kartläggningen och analysen enligt 10§. I planen ska anges vilka lönejusteringar och<br />
andra åtgärder som behöver vidtas för att uppnå lika lön för arbete som är att betrakta som lika eller<br />
likvärdigt. Planen ska innehålla en kostnadsberäkning och en tidsplanering utifrån målsättningen att<br />
de lönejusteringar som behövs ska genomföras så snart som möjligt och senast inom tre år. En<br />
redovisning och en utvärdering av hur de planerade åtgärderna genomförts ska tas in i efterföljande<br />
handlingsplan.<br />
Nulägesbeskrivning<br />
Inga osakliga löneskillnader och lönevillkor mellan kvinnor och män accepteras i <strong>Landstinget</strong> i<br />
<strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>. <strong>Landstinget</strong> ska, enligt diskrimineringslagen, vart tredje år kartlägga och analysera<br />
bestämmelser och praxis om löner och andra anställningsvillkor samt löneskillnader mellan<br />
kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt.<br />
<strong>Landstinget</strong> genomför lönekartläggning samt handlingsplan för jämställda löner vart tredje år.<br />
Nästa lönekartläggning ska vara färdig till år 2013.<br />
Vid genomgång och analys av landstingets lönepolicy, landstingsgemensamma lönekriterier för<br />
läkare samt förvaltningsvisa riktlinjer för lön och lönekriterier konstaterades att samtliga<br />
dokument är jämställda och inga könsdiskriminerande formuleringar finns.<br />
Landstingsgemensamma mål 2013 - 2015<br />
Inga osakliga löneskillnader eller anställningsvillkor ska finnas mellan kvinnor och män i<br />
landstinget.<br />
<strong>Landstinget</strong> ska bibehålla jämställdhetsperspektivet i sitt strategiska arbete med de<br />
lönepolitiska frågorna.<br />
Aktiva åtgärder 2013 - 2015<br />
I samband med löneöversyn och lönekartläggning granskas löner utifrån ett<br />
jämställdhetsperspektiv.<br />
Ansvar och tid: HR-direktören vid ledningskontoret är ansvarig och aktiviteten genomförs<br />
årligen i samband med löneöversyn och vart tredje år i samband med lönekartläggning.<br />
12
HR-avdelningen<br />
Lotta Halling<br />
Tfn 018-611 61 10<br />
E-post charlotta.halling@lul.se<br />
<strong>Landstinget</strong>s ledningskontor<br />
Slottsgränd 2A │ Box 602 │ 751 25 <strong>Uppsala</strong> │ tfn vx 018-611 00 00 │ fax 018-611 60 10 │ org nr 232100-0024<br />
www.lul.se<br />
<strong>2012</strong>-07-24 Dnr CK<strong>2012</strong>-0246<br />
Landstingsstyrelsen<br />
Likabehandlingsplan ur ett arbetsgivarperspektiv 2013-2015<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen beslutar att anta likabehandlingsplan ur ett arbetsgivarperspektiv<br />
2013 - 2015.<br />
Ärendet<br />
Enligt diskrimineringslagen ska arbetsgivare arbeta aktivt för jämställdhet mellan<br />
kvinnor och män samt för lika rättigheter och möjligheter oavsett etnisk tillhörighet,<br />
religion eller annan trosuppfattning. Diskrimineringslagen föreskriver vidare att alla<br />
arbetsgivare som sysselsätter fler än 25 arbetstagare ska upprätta en plan för sitt<br />
jämställdhetsarbete var tredje år. Arbetsgivarens arbete för att aktivt främja lika<br />
rättigheter och möjligheter i arbetslivet oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller<br />
annan trosuppfattning ska vara planmässigt och målinriktat. Enligt diskrimineringsombudsmannen<br />
(DO) kräver detta att arbetsgivaren upprättar en skriftlig plan med mål<br />
och aktiviteter. DO rekommenderar att arbetsgivare upprättar en plan som omfattar både<br />
jämställdhetsplan och plan för aktiva åtgärder för lika rättigheter och möjligheter.<br />
<strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> har tidigare haft en landstingsövergripande jämställdhetsplan.<br />
Utifrån denna jämställdhetsplan har varje förvaltning upprättat en handlingsplan utifrån<br />
identifierade behov i verksamheten.<br />
En likabehandlingspolicy och likabehandlingsplan ur ett medborgarperspektiv har<br />
antagits av landstingsfullmäktige. I likabehandlingspolicyn anges att landstingets ansvar<br />
för likabehandlingsfrågor i egenskap av arbetsgivare ska behandlas i en<br />
likabehandlingsplan ur ett arbetsgivarperspektiv.<br />
<strong>Landstinget</strong> bör, i enlighet med DO:s rekommendationer, anta en landstingsövergripande<br />
likabehandlingsplan ur ett arbetsgivarperspektiv, för lika rättigheter och<br />
möjligheter där även jämställdhetsplanen ingår. En ny likabehandlingsplan ur ett<br />
arbetsgivarperspektiv ska upprättas vart tredje år.
Likabehandlingsplanen har tagits fram i dialog med de fackliga organisationerna och de<br />
har fått tillfälle att lämna synpunkter på dess innehåll.<br />
Utifrån den landstingsövergripande likabehandlingsplanen ur arbetsgivarperspektiv ska<br />
varje förvaltning ta fram en handlingsplan där de genom kartläggning identifierar vilka<br />
åtgärder och aktiviteter som ska vidtas på förvaltningsnivå. Förvaltningarnas<br />
handlingsplaner kommer att följas upp årligen såväl centralt som per förvaltning.<br />
Bilaga<br />
Likabehandlingsplan ur ett arbetsgivarperspektiv 2013 - 2015<br />
2 (2)
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 14 (28)<br />
§ 142<br />
Förändring av premie för frisktandvård<br />
Förslag till beslut<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0233<br />
Landstingsstyrelsen föreslår landstingsfullmäktige besluta att folktandvården höjer sin premie<br />
för frisktandvård med sammanlagt 7,8 procent för åren <strong>2012</strong>-2014 med början <strong>2012</strong>-09-19.<br />
Ärendet<br />
Frisktandvård är ett avtal mellan patienten och Folktandvården. Det innebär att man går på<br />
regelbundna kontroller och får den tandvård man behöver till ett fast pris som patienten och<br />
tandvården kommer överens om i förväg. Premierna för frisktandvården har dock legat stilla<br />
under den närmaste treårsperioden då nivåerna följer avtalstidens <strong>län</strong>gd, som är tre år. Inför<br />
förnyelse av avtalen har folktandvården genomfört en översyn av priserna och resultatet visar<br />
att endast personalkostnaderna har ökat med 9 procent under de senaste tre åren. Resultatmässigt<br />
visar frisktandvården nära ett nollresultat för 2011. Med ökade kostnader under <strong>2012</strong><br />
och 2013 kommer frisktandvården visa ett underskott om priserna inte justeras upp. Mot<br />
bakgrund av ovanstående föreslås folktandvården höja premierna för frisktandvård.<br />
Höjningarna som föreslås innebär både höjningar och sänkningar i prislistan beroende på<br />
premiegrupp (se tabellen nedan).<br />
Premiegrupp Nu gällande Föreslaget nytt Föreslaget nytt Prisförändring<br />
pris/år<br />
pris/år<br />
pris/mån<br />
(kr/mån)<br />
1 780 840 70 +5<br />
2 960 1 020 85 +5<br />
3 1 200 1 320 110 +15<br />
4 1 560 1 740 145 +15<br />
5 2 040 2 220 185 +15<br />
6 2 700 2 880 240 +15<br />
7 3 780 3 960 330 +15<br />
8 4 860 5 040 420 +15<br />
9 6 900 6 780 565 -10<br />
10 8 820 8 700 725 -10<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen föreslå landstingsfullmäktige besluta enligt<br />
ovanstående förslag.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 15 (28)<br />
Delges<br />
Landstingsfullmäktige<br />
Ekonomidirektören<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
Ledningskontoret<br />
Ekonomiavdelningen<br />
Gustaf af Ugglas<br />
Tfn 018-611 61 26<br />
E-post gustaf.af.ugglas@lul.se<br />
Förändring av premie för frisktandvård<br />
Förslag till beslut<br />
<strong>Landstinget</strong>s kansli<br />
Slottsgränd 2A │ Box 602 │ 751 25 <strong>Uppsala</strong> │ tfn vx 018-611 00 00 │ fax 018-611 60 10 │ pg 72173-8<br />
bg 230-0168 │ org nr 232100-0024 │ www.lul.se<br />
<strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>08</strong> Dnr CK <strong>2012</strong>-0233<br />
Landstingsstyrelsen<br />
Landstingsstyrelsen föreslår landstingsfullmäktige besluta att folktandvården höjer sin<br />
premie för frisktandvård med sammanlagt 7,8 procent för åren <strong>2012</strong>-2014 med början<br />
<strong>2012</strong>-09-19.<br />
Ärendet<br />
Frisktandvård är ett avtal mellan patienten och Folktandvården. Det innebär att man går<br />
på regelbundna kontroller och får den tandvård man behöver till ett fast pris som patienten<br />
och tandvården kommer överens om i förväg. Avtalet sträcker sig över tre år åt<br />
gången. Detta ingår i avtalet:<br />
All tandvård för att förebygga, sjukdomsbehandla och laga tänder, t.ex. lagningar,<br />
enstaka kronor, rotfyllningar, tandborttagningar, bettskenor och specialisttandvård<br />
Regelbundna undersökningar<br />
Akuttandvård oavsett var i Sverige man befinner sig<br />
Avtalet gäller på alla kliniker inom Folktandvården och vid flytt från <strong>Uppsala</strong><br />
<strong>län</strong> gäller avtalet i det landsting man flyttar till<br />
Om man behöver behandling som inte ingår i avtalet, t.ex. implantat eller protes,<br />
får man tillgodoräkna sig upp till ett års inbetald premie för att komma upp i det<br />
högkostnadsskydd som erbjuds genom det statliga tandvårdsstödet<br />
Premiegrupp<br />
Patientens premiegrupp bestäms genom en hälsobedömning då man tar reda på patientens<br />
risk för att drabbas av tandsjukdomar. Folktandvården använder ett databaserat<br />
beslutsstöd, R2, för att bedöma patientens risk- och friskfaktorer, och en munhälsoprofil<br />
tas fram. Munhälsoprofilen bygger på det status som registrerats vid undersökningen<br />
och en rad faktorer som beskriver patientens levnadsvanor av betydelse för munhälsan,<br />
t.ex. kost- och munhygienvanor samt fluoranvändning.
Bedömningar görs inom områdena karies, tandlossning, status på befintliga tandrestaureringar,<br />
implantat, erosioner, bettutveckling och övrig risk såsom allmänsjukdomar och<br />
tobaksbruk. Premiegruppen bestäms alltså av den individuella risken för att drabbas av<br />
munsjukdomar under den närmaste treårsperioden. Avgiften ska vara tillräckligt hög för<br />
att täcka de tandvårdskostnader som kan förväntas uppstå. Folktandvården utvärderar<br />
regelbundet att intäkter och kostnader i respektive premiegrupp balanseras. Sammantaget<br />
ska patienternas avgifter i en specifik premiegrupp täcka kostnaderna för de tandvårdskostnader<br />
som uppstått. Patienterna i olika premieklasser ska inte subventionera<br />
varandra. Om överskott uppstår i en premieklass under <strong>län</strong>gre tid sänks priset i denna<br />
grupp och om underskott uppstår höjs priset.<br />
Premierna för frisktandvården har legat stilla under den närmaste treårsperioden då nivåerna<br />
följer avtalstidens <strong>län</strong>gd, som är tre år. Inför förnyelse av avtalen har folktandvården<br />
genomfört en översyn av priserna och resultatet visar att endast personalkostnaderna<br />
har ökat med 9 procent under de senaste tre åren.<br />
Resultatmässigt visar frisktandvården nära ett nollresultat för 2011. Med ökade kostnader<br />
under <strong>2012</strong> och 2013 kommer frisktandvården visa ett underskott om priserna inte<br />
justeras upp.<br />
Mot bakgrund av ovanstående föreslås folktandvården höja premierna för frisktandvård.<br />
Höjningarna som föreslås innebär både höjningar och sänkningar i prislistan beroende<br />
på premiegrupp (se tabell nedan).<br />
Premiegrupp Nu gällande Föreslaget nytt Föreslaget nytt Prisförändring<br />
pris/år<br />
pris/år<br />
pris/mån (kr/mån)<br />
1 780 840 70 +5<br />
2 960 1 020 85 +5<br />
3 1 200 1 320 110 +15<br />
4 1 560 1 740 145 +15<br />
5 2 040 2 220 185 +15<br />
6 2 700 2 880 240 +15<br />
7 3 780 3 960 330 +15<br />
8 4 860 5 040 420 +15<br />
9 6 900 6 780 565 -10<br />
10 8 820 8 700 725 -10<br />
2 (2)
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 16 (28)<br />
§ 143<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0244<br />
Arvodering av ledamot i produktionsstyrelsens arbetsutskott –<br />
komplettering av regler för ekonomiska ersättningar<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen föreslår landstingsfullmäktige besluta att ledamot i produktionsstyrelsens<br />
arbetsutskott som inte ingår i styrelsens presidium månatligen arvoderas med 3 procent av<br />
månadsarvodet för heltidslandstingsråd. Beslutet gäller retroaktivt fr.o.m. <strong>2012</strong>-05-01.<br />
Ärendet<br />
Produktionsstyrelsen beslutade vid sitt sammanträde <strong>2012</strong>-04-26, § 63, att inrätta ett<br />
arbetsutskott bestående av fem ledamöter (3+2) dvs. att arbetsutskottet utgörs av ordförande,<br />
1:e vice ordförande, 2:e vice ordförande samt ytterligare två ledamöter från<br />
produktionsstyrelsen.<br />
Av regler för ekonomiska ersättningar § 5 framgår att ledamöter i hälso- och<br />
sjukvårdsstyrelsens arbetsutskott månatligen arvoderas med motsvarande 3 procent av<br />
månadsarvodet för heltidslandstingsråd. Detta gäller ledamot som inte ingår i styrelsens<br />
presidium. Ledamot i produktionsstyrelsens arbetsutskott som inte ingår i presidiet bör<br />
arvoderas på motsvarande sätt.<br />
Beslut om arvodering ska gälla retroaktivt fr.o.m. <strong>2012</strong>-05-01.<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen föreslå landstingsfullmäktige besluta enligt<br />
ovanstående förslag.<br />
Delges<br />
Landstingsfullmäktige<br />
Chefen för administrativa enheten<br />
Produktionsdirektören<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
Administrativa avdelningen<br />
Peter Helgesson<br />
Tfn 018-611 61 06<br />
E-post peter.helgesson@lul.se<br />
<strong>Landstinget</strong>s ledningskontor<br />
<strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-01 Dnr CK <strong>2012</strong>-0244<br />
Slottsgränd 2A │ Box 602 │ 751 25 <strong>Uppsala</strong> │ tfn vx 018-611 00 00 │ fax 018-611 60 10 │ org nr 232100-0024<br />
www.lul.se<br />
Landstingsstyrelsen<br />
Arvodering av ledamot i produktionsstyrelsens arbetsutskott –<br />
komplettering av regler för ekonomiska ersättningar<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen föreslår landstingsfullmäktige besluta att ledamot i<br />
produktionsstyrelsens arbetsutskott som inte ingår i styrelsens presidium månatligen<br />
arvoderas med 3 procent av månadsarvodet för heltidslandstingsråd. Beslutet gäller<br />
retroaktivt fr.o.m. <strong>2012</strong>-05-01.<br />
Ärendet<br />
Produktionsstyrelsen beslutade vid sitt sammanträde <strong>2012</strong>-04-26, § 63, att inrätta ett<br />
arbetsutskott bestående av fem ledamöter (3+2) dvs. att arbetsutskottet utgörs av<br />
ordförande, 1:e vice ordförande, 2:e vice ordförande samt ytterligare två ledamöter från<br />
produktionsstyrelsen.<br />
Av regler för ekonomiska ersättningar § 5 framgår att ledamöter i hälso- och<br />
sjukvårdsstyrelsens arbetsutskott månatligen arvoderas med motsvarande 3 procent av<br />
månadsarvodet för heltidslandstingsråd. Detta gäller ledamot som inte ingår i styrelsens<br />
presidium. Ledamot i produktionsstyrelsens arbetsutskott som inte ingår i presidiet bör<br />
arvoderas på motsvarande sätt.<br />
Beslut om arvodering ska gälla retroaktivt fr.o.m. <strong>2012</strong>-05-01.
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 17 (28)<br />
§ 144<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0005<br />
Auktoriserad revisor för stiftelsen Akademiska sjukhusets utvecklingsfond<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen begär att landstingets revisorer i sin kommande upphandling av<br />
auktoriserade revisorer också innefattar auktoriserad revisor för Stiftelsen Akademiska<br />
sjukhusets utvecklingsfond.<br />
Ärendet<br />
Vid landstingsfullmäktiges sammanträde den 14 december 2006 155 § uppdrogs till<br />
landstingets revisorer att upphandla auktoriserade revisorer i stiftelserna Musik i Uppland,<br />
Upplandsmuseet, medicinhistoriska museet samt landstingets donationsfonder. I den<br />
upphandling som genomfördes ingick även auktoriserade revisorer för stiftelsen Akademiska<br />
sjukhusets utvecklingsfond. Efter genomförd upphandling gick uppdraget till BDO<br />
Consulting group AB. Avtalet med BDO Consulting group AB upphör i och med<br />
verksamhetsåret <strong>2012</strong> och landstingets revisorer avser att genomföra en ny upphandling för<br />
att tillgodose att auktoriserade revisorer finns för de nämnda organen från och med<br />
verksamhetsåret 2013.<br />
När det gäller Stiftelsen Akademiska sjukhusets utvecklingsfond är det landstingsstyrelsen<br />
som enligt stadgarna utser auktoriserade revisorer. I likhet med tidigare föreslås att behovet av<br />
auktoriserad revisor för detta ändamål tillgodoses inom den samlade upphandling som<br />
landstingets revisorer avser att genomföra.<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen föreslå landstingsfullmäktige besluta enligt<br />
ovanstående förslag.<br />
Delges<br />
<strong>Landstinget</strong>s revisorer<br />
Revisionschefen<br />
Stiftelsen Akademiska sjukhusets utvecklingsfond<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
Landstingsrevisionen Landstingsstyrelsen<br />
Ingvar Sjögren<br />
Revisionschef<br />
Tfn 018-611 65 38<br />
E-post ingvar.sjogren@lul.se<br />
Revisionen i <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong><br />
<strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-06 Dnr CK <strong>2012</strong>-0005<br />
Upphandling av auktoriserad revisor för stiftelsen Akademiska sjukhusets<br />
utvecklingsfond<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen begär att landstingets revisorer i sin kommande upphandling av<br />
auktoriserade revisorer också innefattar auktoriserad revisor för Stiftelsen Akademiska<br />
sjukhusets utvecklingsfond.<br />
Ärendet<br />
Vid landstingsfullmäktiges sammanträde den 14 december 2006 155 § uppdrogs till landstingets<br />
revisorer att upphandla auktoriserade revisorer i stiftelserna Musik i Uppland, Upplandsmuseet,<br />
medicinhistoriska museet samt landstingets donationsfonder. I den upphandling som genomfördes<br />
ingick även auktoriserade revisorer för stiftelsen Akademiska sjukhusets utvecklingsfond.<br />
Efter genomförd upphandling gick uppdraget till BDO Consulting group AB. Avtalet med BDO<br />
Consulting group AB upphör i och med verksamhetsåret <strong>2012</strong> och landstingets revisorer avser<br />
att genomföra en ny upphandling för att tillgodose att auktoriserade revisorer finns för de<br />
nämnda organen från och med verksamhetsåret 2013.<br />
I de olika organens stadgar anges vem som formellt beslutar att utse auktoriserade revisorer.<br />
Landstingsfullmäktige utser auktoriserade revisorer för Medicinhistoriska museet och Stiftelsen<br />
Upplandsmuseet. Styrelsen för Musik i Uppland utser för utser auktoriserade revisorer stiftelsen<br />
för Musik i Uppland. När det gäller <strong>Landstinget</strong>s donationsfonder anges i revisionens<br />
reglemente att landstingets revisorer svarar för granskning av till landstingets lämnade<br />
donationsstiftelser och bör följaktligen också utse de auktoriserade revisorer för detta ändamål.<br />
När det gäller Stiftelsen Akademiska sjukhusets utvecklingsfond är det landstingsstyrelsen som<br />
enligt stadgarna utser auktoriserade revisorer. I likhet med tidigare föreslås att behovet av<br />
auktoriserad revisor för detta ändamål tillgodoses inom den samlade upphandling som<br />
landstingets revisorer avser att genomföra.<br />
I de fall de beskrivna organen har förtroendevalda revisorer utses dessa inom revisorskretsen av<br />
landstingsfullmäktige inför varje mandatperiod.<br />
Slottsgränd 2A │ Box 602 │ 751 25 <strong>Uppsala</strong> │ tfn vx 018-611 00 00 │ fax 018-12 55 39 │ www.lul.se<br />
Akademiska sjukhuset │ Primärvården │ Folktandvården │ Lasarettet i Enköping │ Habilitering och Hjälpmedel<br />
Landstingsservice │ Kultur i <strong>län</strong>et │ Varuförsörjningen │ Landstingsdirektörens stab │ Hälso- och sjukvårdsstaben
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 18 (28)<br />
§ 145<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0163<br />
Granskning av projektet Psykiatrins hus - revisionssvar<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen beslutar att avge följande svar till landstingsrevisionen:<br />
Bilaga § 145<br />
Ärendet<br />
<strong>Landstinget</strong>s revisorer har genom PwC AB granskat projektet Psykiatrins hus och vill enligt<br />
skrivelse av den 17 april <strong>2012</strong> (Rev. Dnr 2011-0024) ha svar på vilka åtgärder som har<br />
vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av skrivelsen och övriga iakttagelser i<br />
granskningsrapporten. Syftet med granskningen var att bedöma om landstinget har en<br />
ändamålsenlig styrning och uppföljning av investeringen Psykiatrins hus. Landstingsstyrelsen<br />
anger i sitt svar bl.a. att granskningens resultat kommer att beaktas i kommande byggprojekt<br />
och att landstingsdirektören fått i uppdrag att uppdatera nuvarande beslutsprocess vid<br />
bygginvesteringar inom <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> från 2014.<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen besluta enligt ovanstående förslag.<br />
Delges<br />
<strong>Landstinget</strong>s revisorer<br />
Revisionschefen<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
Landstingsservice<br />
Thord Hägg<br />
Tfn 018-611 65 94<br />
E-post thord.hagg@lul.se<br />
<strong>Landstinget</strong>s ledningskontor<br />
Slottsgränd 2A │ Box 602 │ 751 25 <strong>Uppsala</strong> │ tfn vx 018-611 00 00 │ fax 018-611 60 10 │ org nr 232100-0024<br />
www.lul.se<br />
<strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> Dnr CK <strong>2012</strong>-0163<br />
Landstingsrevisionen<br />
Granskning av projektet Psykiatrins hus – svar till revisionen<br />
Landstingsstyrelsen har tagit del av rubricerad granskningsrapport och vill lämna<br />
följande svar.<br />
Granskningens resultat från projektet Psykiatrins hus kommer att beaktas i kommande<br />
byggprojekt och landstingsdirektören har fått i uppdrag att uppdatera nuvarande<br />
beslutsprocess vid bygginvesteringar inom <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> från 2014.<br />
Landstingsstyrelsen önskar vidare meddela landstingsrevisionen att uppföljning,<br />
rapportering och löpande information av projektet kontinuerligt har gjorts till projektets<br />
styrgrupp. Styrgruppen representeras bl.a. av samtliga landstingsråd, vilka har varit väl<br />
informerade om status över projektet. Vidare har ekonomisk uppföljning av projektet<br />
årligen redovisats i samband med delårsbokslut och årsbokslut.<br />
Kostnadsutvecklingen för projektet har löpande uppdaterats i landstingets årliga<br />
landstingsplan och budget (LPB), detta efter senast kända kostnadsvärderingar. Den<br />
första kostnadsvärderingen som presenterades utgick från en Chalmersrapport från<br />
2003, vilken inte kan jämföras med den slutgiltiga utformningen av projektet. Även<br />
övriga av landstingsrevisionen nämnda kostnadsökningar innan projektet slutgiltigt<br />
beslutades var till vissa delar inte jämförbara med slutresultatet. Dock kommer<br />
anmärkningen i sig att innebära djupare och mer ingående analyser i tidiga skeden i<br />
kommande framtida projekt.<br />
I februari 20<strong>08</strong> fattade landstingsfullmäktige beslut om en prognostiserad produktionskostnad<br />
om 912,8 miljoner kronor exklusive kreditivkostnad, en kostnadsram som<br />
fortfarande fyra år senare kvarstår som slutmål 2013.<br />
Landstingsstyrelsen kan konstatera att beslutsordningen kan förtydligas för att i<br />
framtiden undvika frågeställningar om var olika beslut ska fattas. Det har särskilt<br />
uppmärksammats av nuvarande organisation inom landstingsservice att<br />
tilldelningsbeslut och tecknande av entreprenadkontrakt under 2009-2010 inte har följt<br />
landstingets regler, varför dessa brister ses över för framtida ärenden.
Landstingsstyrelsen vill dock framhålla att inom projektets organisation har det funnits<br />
en god ordning och kontroll, besluten har löpande följt projektets beslutsordning och<br />
varit föremål för granskning och kontroll.<br />
Nuvarande beslutsordning vid bygginvesteringar inom <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> är från<br />
2004 (dnr 2004-0100), varför det finns ett behov av en uppgradering och förändring/anpassning<br />
av/till dagens arbetssätt och ordning. I samband med detta önskar<br />
landstingsstyrelsen meddela landstingsrevisionen att landstingsdirektören fått i uppdrag<br />
att uppdatera nuvarande beslutsprocess vid bygginvesteringar inom <strong>Landstinget</strong> i<br />
<strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>.<br />
För <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong><br />
Erik Weiman<br />
Landtingsstyrelsens ordförande<br />
Kerstin Westholm<br />
Landstingsdirektör<br />
2 (2)
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 19 (28)<br />
§ 146<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0182<br />
Regional utvecklingsstrategi för <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> – Upp<strong>län</strong>dsk Drivkraft 3.0 –<br />
svar till Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong><br />
KOMPLETTERAS<br />
Delges<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
UPPLÄNDSK<br />
DRIVKRAFT 3.0<br />
Regional utvecklingsstrategi
Remissversionen har skickats ut av Regionförbundets styrelse utan eget ställningstagande<br />
Remisstid: 25 april – 17 september <strong>2012</strong><br />
Remissunderlag och bilagor finns på www.regionuppsala.se/RUS<br />
Se även Facebook – Upp<strong>län</strong>dsk Drivkraft 3.0<br />
Illustrationer: Helena Holmquist, Häppi Design<br />
Formgivning: Cecilia Eriksson, Cerif<br />
Tryck: KPH – Trycksaksbolaget
INNEHÅLL<br />
Med förenade krafter mot Europas mest attraktiva kunskapsregion 04<br />
Omvärldsanalys och ingångsvärden 05<br />
<strong>Uppsala</strong>regionens utmaningar <strong>08</strong><br />
Från vision till åtagande 10<br />
En innovativ region 13<br />
En växande region 16<br />
En kompetent region 20<br />
En attraktiv region 23<br />
<strong>Uppsala</strong>regionen i korthet 26<br />
Referenser och underlagsmaterial <strong>27</strong>
04 UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0<br />
MED FÖRENADE KRAFTER MOT EUROPAS<br />
MEST ATTRAKTIVA KUNSKAPSREGION<br />
Vi som bor i <strong>Uppsala</strong>regionen ska vara stolta. Här<br />
finns kvaliteter som andra bara kan drömma om.<br />
Denna tredje version av Upp<strong>län</strong>dsk Drivkraft har<br />
sikte mot år 2030 och bygger på erfarenheterna<br />
av många års regionalt utvecklingsarbete. Denna<br />
strategi visar hur vi med samlade krafter ska kunna skapa bästa<br />
möjliga framtid för människor och verksamheter i vår region.<br />
Om knappt två decennier vill vi att invånarna i <strong>Uppsala</strong>regionen<br />
ska kunna blicka tillbaka och konstatera att man i början<br />
av 2010talet fattade de beslut som gjort <strong>Uppsala</strong> till Europas<br />
mest attraktiva kunskapsregion.<br />
För att bli den mest attraktiva kunskapsregionen i Europa<br />
krävs långsiktiga åtaganden från alla parter. Ingen enskild<br />
kommun, person eller organisation kan förverkliga visionen<br />
på egen hand. Visionen måste bäras av hela regionen – helst av<br />
varje företag, varje invånare och varje företrädare. Visionen ska<br />
svetsa samman. Skapa stolthet och en rörelse mot ett samlat<br />
agerande, där insatser för att stärka delarna samtidigt bidrar<br />
till helheten. En gemensam berättelse om vilka vi är och vart<br />
vi vill.<br />
Det krävs ett hårt arbete och ett tydligt samlat ledarskap för<br />
att profilera visionen mot omvärlden. Mycket görs redan. I<br />
<strong>Uppsala</strong>regionen står utvecklingen aldrig still. Därför handlar<br />
den regionala utvecklingsstrategin om att ta tillvara den potential<br />
som redan finns här. Att göra allting lite bättre.<br />
Befolkningens tillväxt och kompetens, näringslivets bredd<br />
och spets, goda internationella kommunikationer via Arlanda,<br />
regionens två universitet och högspecialiserade sjukvård vid<br />
Akademiska sjukhuset är unika tillgångar i regionen. Tillsammans<br />
utgör de <strong>Uppsala</strong>regionens guldägg och nycklar till<br />
tillväxt.<br />
Denna utvecklingsstrategi innehåller tydliga, strategiska<br />
målbilder. Målen är komplexa och påverkas av händelser i<br />
omvärlden. Likväl är de grundläggande som indikatorer på<br />
varthän utvecklingen bär. Engagemang, uppföljning och<br />
lärande är viktiga ledord för arbetet framåt.<br />
”<br />
Vår region är het, rätt och nära.<br />
Tillsammans vill vi göra den<br />
ännu bättre.”<br />
Den regionala utvecklingsstrategin är landstingets och kommunernas<br />
svar på hur <strong>Uppsala</strong>regionen vill bidra till att EU<br />
uppnår en smart och hållbar tillväxt för alla fram till år 2020.<br />
All tillväxt ska vara hållbar – miljömässigt, socialt och ekonomiskt.<br />
Med en hållbar utveckling lämnar vi över en bättre<br />
värld till uppväxande generationer, samtidigt som vi bereder<br />
väg mot nya jobb och ökad välfärd. Vår region är het, rätt och<br />
nära. Tillsammans vill vi göra den ännu bättre. 2<br />
<strong>Uppsala</strong> den 29 mars <strong>2012</strong>
OMVÄRLDSANALYS OCH INGÅNGSVÄRDEN<br />
Varje man och kvinna, varje företag och organisation<br />
påverkas av globala trender och snabba förändringar.<br />
När det blåser i omvärlden väljer en del att bygga<br />
vindskydd. Då ska <strong>Uppsala</strong>regionen hissa segel och<br />
vända hot till möjligheter genom våra styrkor.<br />
Här följer en sammanställning av viktiga samhälls och omvärldsfenomen<br />
som påverkar oss. Avsnittet bygger på fyra omvärldsanalyser,<br />
olika rapporter och resultat från seminarier med<br />
politiker, forskare, tjänstemän och näringslivsrepresentanter.<br />
Fortsatt snabb globalisering ...<br />
Sedan 1945 har världen upplevt en snabb globalisering. Den<br />
driver på utvecklingen världen över – från Tierp till Taipei och<br />
från Bålsta till Bangalore – till en växande levnadsstandard,<br />
förbättrade hälsovillkor och stärkta fri och rättigheter i stora<br />
delar av världen. Men den ger också upphov till klimatförändring,<br />
skuld och finanskriser, politisk instabilitet och stigande<br />
priser på mat, energi och råvaror. Den ekonomiska maktba<br />
lansen förändras, med en snabb tillväxt i Indien, Kina och<br />
Brasilien och stora strukturella problem i USA och Europa.<br />
... med osäkert förlopp ...<br />
Världen präglas för närvarande av en genuin osäkerhet och<br />
turbulens. Globaliseringen antas gå vidare, inte minst driven<br />
av ny teknik, sociala medier och sammanflätade ekonomier.<br />
Men på kort tid kan förutsättningarna skifta. Till synes goda<br />
konjunkturer vänder ner panikartat på en eftermiddag. Statsfinanser<br />
äventyras. Svårbekämpade virus sprids med flygets<br />
hastighet mellan kontinenter. Politiska skiftningar och folkliga<br />
uppror kastar styrelseskick över ända. Utsläpp sprids med<br />
vinden och lägger sig som ett lock över <strong>län</strong>der och regioner<br />
långt från källan.<br />
Till de megatrender, stora globala förändringar i samhällsutvecklingen,<br />
som förväntas påverka oss de kommande 10–15 åren hör en<br />
åldrande befolkning, snabb teknologiutveckling, växande välstånd,<br />
hälsa och miljö, urbanisering och accelererande förändringstakt.<br />
»»<br />
UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0 055
»»<br />
06 UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0<br />
Oavsett utvecklingens riktning kommer det ömsesidiga<br />
beroendet mellan Sverige och <strong>Uppsala</strong>regionen och dess<br />
omvärld att öka. Det är i denna värld som <strong>Uppsala</strong>regionen<br />
behöver hitta sin roll.<br />
... och ökad konkurrens<br />
Konkurrensen mellan <strong>län</strong>der, regioner och företag hårdnar.<br />
Den långt drivna tekniska utvecklingen leder till ökad specialisering.<br />
Produkter och tjänster utvecklas i globala nätverk<br />
av underleverantörer och värdekedjor. Konkurrensen om att<br />
erbjuda bästa pris, största kunskapsinnehåll och senaste teknik<br />
skärps. Det går inte att vila på gamla lagrar.<br />
I arbetslivet drivs kompetenskraven upp och de okvalificerade<br />
jobben blir allt färre. Många nya jobb skapas inom<br />
relativt nystartade, kunskapsintensiva tjänsteföretag i storstadsregionerna.<br />
För välfärdens skull är det avgörande att det svenska och<br />
upp<strong>län</strong>dska näringslivet kan stärka sin ställning globalt och<br />
hitta nischer som möter omvärldens efterfrågan. Det är endast<br />
då som resurser kan skapas för att finansiera pensioner, välfärd,<br />
skola, sjukvård och alla de bekvämligheter svenskarna vant sig<br />
vid sedan ett halvt sekel.<br />
Platsens betydelse för tillväxt ökar ...<br />
Den geografiska platsens kvaliteter har blivit allt viktigare för<br />
att skapa en hållbar utveckling och locka till sig nya invånare,<br />
företag och kapital. Attraktivitet och regionförstärkning<br />
hand lar inte om att kopiera andra, utan om att bygga på egna<br />
särdrag och att erbjuda något mer eller annorlunda än andra<br />
regioner. Bra och varierade bostadsmiljöer, ett brett kultur och<br />
idrottsutbud, goda rekreationsmöjligheter, mångfald, trygghet<br />
och en bra skola är faktorer som påverkar ”det goda livet”.<br />
... administrativa gränser suddas ut.<br />
Människor och företag rör sig allt mer i geografin, oberoende<br />
av administrativa gränser. Ökad rörlighet skapar större arbetsmarknadsregioner,<br />
vilket i sin tur genererar högre tillväxt och<br />
sysselsättning än i mindre regioner. Strukturella skillnader på<br />
arbetsmarknaden gör dock att män pendlar en <strong>län</strong>gre sammanhållen<br />
sträcka och tar bilen. Kvinnor åker kollektivt och<br />
gör flera kortare resor och flera stopp.<br />
Den ökade rörligheten gör att gränser luckras upp. Detta<br />
blir extra tydligt med internet som helt upphäver gränser och<br />
minskar behovet av dagligt resande. Alla delar av världen hamnar<br />
plötsligt i centrum.<br />
”<br />
Jämfört med tidigare generationer<br />
kommer dagens unga in<br />
sent på arbetsmarknaden.”<br />
Regionförstoringen har gjort att <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> numera är tätt<br />
sammanflätat med huvudstaden och Östra Mellansverige.<br />
Men perspektivet är större än så. I det nya Europa uppmuntras<br />
en ökad regionalisering, regionalt utbyte och utveckling över<br />
nationella gränser. För <strong>Uppsala</strong>regionen erbjuder särskilt<br />
samarbetet i Östersjöområdet, med en marknad på 100 miljoner<br />
människor, stora möjligheter för utbyte av kunskap och<br />
innovation, handel och finansiering.<br />
Stockholm-<strong>Uppsala</strong>regionen växer ...<br />
Befolkningen i Sverige förväntas öka med 1,3 miljoner personer,<br />
varav 800 000 i Östra Mellansverige, fram till 2050.<br />
Nuvarande <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> hade år 2010 omkring 337 000<br />
invånare och kommer enligt ett möjligt scenario att växa till<br />
knappt 400 000 personer år 2030, som fördelas med 70 procent<br />
i <strong>Uppsala</strong> kommun, 23 procent i <strong>län</strong>ets södra delar Håbo,<br />
Enköping och Knivsta samt 7 procent i Heby, Älvkarleby,<br />
Tierp och Östhammar.<br />
Fram till slutet av 2020talet väntas antalet äldre, +70 år,<br />
öka med ca 45 procent från 25 000 till 36 000 personer. När<br />
1940talets rekordgenerationer går in i de mer vårdtunga<br />
åldrarna ökar trycket på äldreomsorgen och sjukvården, samtidigt<br />
som kommunernas och landstinget budgetar förväntas<br />
vara hårt pressade.<br />
... strukturer utmanas ...<br />
<strong>Uppsala</strong>regionen har tillsammans med Stockholms <strong>län</strong> landets<br />
yngsta befolkning. Inflyttningen gör att antalet yngre som går<br />
in på arbetsmarknaden är fler än dem som lämnar den för pension,<br />
vilket är positivt för företagens kompetensförsörjning.<br />
Men försörjningsbördan för dem i arbetsför ålder kommer<br />
också att öka. Var och en som arbetar i <strong>Uppsala</strong>regionens<br />
kommuner år 2030 kommer med dagens sysselsättningsnivå<br />
på 78 procent att behöva försörja, utöver sig själv, ytterligare<br />
omkring en och en halv person. Ska detta gå ihop måste<br />
antalet sysselsatta öka och antalet arbetslösa minska. Det är då<br />
inte hållbart att närmare 20 procent av alla ungdomar går utan<br />
arbete, att många utlandsfödda, särskilt kvinnor, inte ges en<br />
verkligen chans i arbetslivet och att tudelningen mellan dem<br />
som har jobb och dem som aldrig får något består.<br />
Hög arbetslöshet och utanförskap påverkar samhällets sammanhållning<br />
och tilliten mellan människor och till samhällets<br />
institutioner. Detta är en grogrund för otrygghet och intolerans,<br />
vilket är raka motsatsen till den öppenhet, rörlighet och dynamik<br />
som lockar inflyttare, investerare och besökare till en region.<br />
... och nya livsstilar och värderingar växer fram<br />
Rekordgenerationerna efter kriget har varit med om att bygga<br />
upp det moderna Sverige. De har växt upp och levt med ett<br />
kallt krig och ett delat Europa som efter murens fall blivit mer<br />
öppet, teknologiskt och globalt. Mycket av det som ansågs<br />
som exklusivt och lyxigt, såsom mobiltelefoner, tv, datorer och<br />
utlandsresor, har dagens ungdomar vuxit upp med som en del<br />
av vardagen.<br />
Jämfört med tidigare generationer kommer dagens unga in<br />
sent på arbetsmarknaden. De har höga krav på utbildning och<br />
arbetsgivare och förväntar sig bra lön, mycket fritid, utlandsresor<br />
och snabb karriär. Många unga kvinnor och män drivs av<br />
både ett starkt självförverkligande och tydlig tillhörighet i olika<br />
grupper. Varje generation är barn av sin tid. Nya värderingar,<br />
nya efterfrågemönster och snabbt ändrade beteenden ställer organisationer<br />
och företag inför helt nya utmaningar. Ingen kan<br />
slå sig till ro. Inte heller en region som vill ligga i framkant. 2
<strong>08</strong> UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0<br />
UPPSALAREGIONENS UTMANINGAR<br />
När förändringarna i omvärlden ställs mot <strong>Uppsala</strong>regionens<br />
styrkor och svagheter framträder ett antal<br />
utmaningar som ligger till grund för den regionala<br />
utvecklingsstrategins mål och prioriteringar. De viktigaste<br />
utmaningarna samlas under två huvudområden<br />
som är varandras förutsättningar: 1) Att utveckla ett<br />
hållbart samhälle i världsklass och 2) att bli en smart spelare på<br />
en global arena.<br />
Hållbart samhälle i världsklass<br />
<strong>Uppsala</strong> är en attraktiv region som behöver bejaka en växande<br />
befolkning och hantera en hållbar tillväxt. I ett hållbart<br />
samhälle i världsklass finns grundläggande förutsättningar<br />
för utveckling och tillväxt som kommer alla till del. Ett stort<br />
åtagande ligger hos offentliga aktörer, kommuner och landsting<br />
att erbjuda bästa möjliga mylla för företagsamhet, social<br />
inkludering och hållbar tillväxt.<br />
Därför gäller det att:<br />
3 Dra nytta av det geografiska läget i Sveriges tillväxtmotor<br />
3 Växa med utvecklad livskvalitet och välfärd<br />
3 Inkludera hela befolkningen i arbets och samhällsliv<br />
Dra nytta av det geografiska läget i Sveriges tillväxtmotor<br />
<strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>s geografiska läge som den nordliga noden i Stockholm–Mälarregionen<br />
har historiskt främjat sysselsättning,<br />
näringslivsutveckling och tillväxt. Att dra nytta av detta gynnsamma<br />
geografiska läge mitt i Sveriges tillväxtmotor innebär i<br />
praktiken att <strong>Uppsala</strong>regionens invånare tar del av den tillväxt<br />
av nya jobb, kultur, nöjen och besöksmål som finns i den<br />
större geografin. Men också att företagen här både kan rekrytera<br />
rätt kompetens och nå ut med sina produkter och tjänster<br />
på en större marknad. Utvecklingen försenas av att järnvägar,<br />
vägar och ITinfrastruktur inte byggs ut i samma takt som<br />
befolkningen växer.<br />
Växa med utvecklad livskvalitet och välfärd<br />
En utmaning är att skapa förutsättningar för en hållbar<br />
samhällsutveckling där fler människor och företag kan mötas av<br />
livskvalitet och utvecklad välfärd i en attraktiv region.<br />
Regionen måste kunna erbjuda bostäder för olika skeden<br />
i livet och därmed säkra den fortsatta bostadsförsörjningen.<br />
Klimatförändringarna kräver att bostadsbyggandet ska vara<br />
långsiktigt hållbart och att utsläppen minskar. Bebyggelse på<br />
landsbygden underlättas av bättre <strong>län</strong>kar till de större kommunikationsstråken.<br />
För såväl arbets som fritidsresande bör<br />
det finnas ett ”dörr till dörrperspektiv” så att kollektivtrafik,<br />
gång och cykel blir det naturliga valet. Genom utbyggnad<br />
av högkvalitativt bredband i hela regionen ges också goda<br />
förutsättningar att bo, leva och verka i såväl tätort som på<br />
landsbygden.<br />
En trygg och säker livsmiljö för alla är viktigt för såväl<br />
folkhälsa som jämlikhet och jämställdhet. I kommunerna ska<br />
hela skolan, från förskolan till gymnasiet, och övrig service
”<br />
I <strong>Uppsala</strong>regionen finns flera<br />
nycklar till tillväxt, guldägg,<br />
som ibland kan tas för givna,<br />
men som är helt unika.”<br />
erbjudas med högsta möjliga kvalitet och resultat.<br />
Ett gynnsamt näringslivsklimat är resultatet av serviceinriktad<br />
myndighetsutövning, kompetens och positiva attityder<br />
till företagande. För att hålla jämna steg med utvecklingen i<br />
Stockholms <strong>län</strong> måste nyföretagandet öka ytterligare och fler<br />
företag ges möjlighet att växa här.<br />
Tillgång till sjukvård i världsklass värderas högt av alla<br />
medborgare och utgör i sig en av regionens viktigaste tillväxtmotorer.<br />
Sjukvården står inför stora utmaningar när det gäller<br />
patientunderlag, finansiering, organisering och kvalitetsutveckling.<br />
Inkludera hela befolkningen i arbets- och samhällsliv<br />
<strong>Uppsala</strong>regionens framtid skapas av alla kvinnor och män som<br />
bor här. Deras förmåga, kraft och kunskap är de viktigaste<br />
tillgångarna för hållbar utveckling och långsiktig tillväxt.<br />
Regionen har redan en ung befolkning, stor inflyttning och<br />
hög utbildningsnivå. Arbetslösheten generellt sett är låg,<br />
syssel sättningen hög och tillgången till kompetens god. Trots<br />
en som helhet god situation råder stora skillnader mellan och<br />
inom kommuner, och mellan kvinnor och män när det gäller<br />
sysselsättning, hälsa och utbildningsnivå.<br />
För att ta tillvara människors drivkraft och minska den<br />
framtida belastningen på de offentliga finanserna behöver<br />
den sociala delaktigheten öka och befolkningen ges möjlighet<br />
att må bra och vara aktiv <strong>län</strong>gre. Jämställdhet är en del i den<br />
hållbara tillväxten och förverkligas när kvinnor och män har<br />
samma makt att forma samhället och sina liv.<br />
En smart spelare på en global arena<br />
För att hävda sig i en alltmer sammanflätad värld är det viktigt<br />
att främja smart specialisering och stärka de regionala profilområdena.<br />
Innovation är en hörnsten för att möta globalisering,<br />
ökad internationell konkurrens och uppkomsten av nya<br />
marknader.<br />
Därför gäller det för <strong>Uppsala</strong>regionen att:<br />
3 Ligga i framkant i den globala konkurrensen<br />
3 Utveckla regionens nycklar till tillväxt<br />
Ligga i framkant i global konkurrens<br />
På den globala marknaden gäller det att uppvisa spets inom<br />
några områden. <strong>Uppsala</strong>regionens konkurrensfördelar ligger i<br />
att omsätta ny och befintlig kunskap för att effektivisera den<br />
offentliga förvaltningen och utveckla affärer och företag som<br />
erbjuder varor och tjänster med stor efterfrågan i världen.<br />
Därför behöver regionens internationellt konkurrenskraftiga<br />
branscher och kluster utvecklas vidare, samtidigt som nya<br />
tillväxtbranscher och företag uppstår.<br />
Utgångspunkten för regionens konkurrenskraft ligger<br />
många gånger i den omfattande forskning och spetskompetens<br />
som finns inom såväl näringsliv som universitet och offentliga<br />
organ, utbytet med Stockholm samt deltagandet i globala nätverk.<br />
Trots de goda förutsättningarna och alla resurser som satsas<br />
på forskning och utbildning uppvisar <strong>Uppsala</strong>regionen ett<br />
jämförelsevis lågt värdeskapande i form av lönesummor och<br />
tillväxt. Systemets förmåga att avkasta nytta från innovationer<br />
behöver därför stärkas. Fokus bör riktas mer mot resultatet av<br />
de stora satsningar som sker.<br />
Insatser inom spetsbranscher behöver samtidigt kombineras<br />
med en strategi för entreprenörskap och företagande på<br />
bredden, oavsett bransch. Där finns en stor potential till nya<br />
företag och ökad sysselsättning.<br />
Utveckla regionens nycklar till tillväxt<br />
Varje region har sina unika förutsättningar som spelar en<br />
avgörande roll för tillväxten. I <strong>Uppsala</strong>regionen finns flera<br />
UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0 09<br />
nycklar till tillväxt, guldägg, som ibland kan tas för givna, men<br />
som är helt unika.<br />
Det gäller i synnerhet de båda universiteten, <strong>Uppsala</strong> universitet<br />
och Sveriges lantbruksuniversitet, och Akademiska sjukhuset.<br />
Dessa har sedan lång tid haft en central roll för regionens<br />
utveckling och image och framväxt av nya tillväxtbolag.<br />
Varje år sker ett starkt inflöde av nya studenter till regionen.<br />
Över 45 000 ambitiösa ungdomar läser kurser, program och<br />
forskar i denna region. Mer behöver göras för att få fler av<br />
dessa att slå sig ner här för gott, bilda familj och bidra till att<br />
kunskapsregionen växer sig stark. Ökade inslag av entreprenörskap<br />
i utbildningarna och verksamheten inom Drivhuset<br />
leder till att fler akademiker startar företag.<br />
18 minuter söder om <strong>Uppsala</strong> resecentrum ligger landets<br />
största flygplats Arlanda med nära 17 miljoner passagerare per<br />
år och över 16 000 arbetstillfällen i 250 olika företag. Närheten<br />
till Arlanda ger snabb tillgång till viktiga marknader i hela<br />
världen. För att inte miljöpåverkan ska överstiga tydligt satta<br />
gränser måste tillgängligheten till flygplatsen förbättras genom<br />
miljövänliga marktransporter.<br />
I flera kommuner finns nya anläggningar och arenor som<br />
väcker intresse i omvärlden och ger effekter på näringsliv och utveckling<br />
långt utanför de enskilda lokaliseringarna. Bland dessa<br />
kan nämnas etableringen av slutförvaret av använt kärnbränsle i<br />
Forsmark, nyöppnande av Dannemora gruva, Skandionkliniken<br />
och Psykiatrins Hus vid Akademiska sjukhuset, Campus Ultuna,<br />
företagsetableringar i Enköping, Logistikpark i Bålsta, Multihall<br />
vid Fyrishov och Julmyra Horsecenter i Heby.<br />
Därmed är den gemensamma bilden av regionens utmaningar<br />
tecknad. Nu gäller det att med ett samlat ledarskap<br />
och agerande stärka <strong>Uppsala</strong>regionen så att kvinnor och män,<br />
företag och organisationer, kommuner och landsting, ska<br />
kunna dra nytta av globaliseringens möjligheter och parera<br />
dess negativa följder. 2
10<br />
”<br />
UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0<br />
<strong>Uppsala</strong> är Europas mest attraktiva<br />
kunskapsregion.”<br />
<strong>Uppsala</strong>regionen ska vara attraktiv för fler människor och företag. Samhället och dess invånare, kvinnor och män, ska hålla<br />
samman och kunna möta en snabb expansion, mitt i landets tillväxtmotor. Vi ska jämföra oss med andra och vara bland de<br />
bästa, på några områden till och med bäst. Vi ingår i storstads- och kunskapsregionen Stockholm och bidrar med en särskild<br />
nisch av hög kunskap. Våra universitet, högutbildade befolkning och kunskaps intensiva näringsliv förverkligar ordet kunskap.<br />
En utveckling som vilar på hållbarhetens tre fundament, ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet, är vår ledstjärna.<br />
FRÅN VISION TILL ÅTAGANDE<br />
<strong>Uppsala</strong>regionens vision tar sikte på år 2030. Den ska<br />
svara upp mot omvärldens förändringar och erbjuda<br />
lösningen på regionens långsiktiga utmaningar. Visionen<br />
ska vara kompassen för regionens utveckling.<br />
Visionen ingår i vår gemensamma berättelse. Den<br />
bygger på våra styrkor och pekar ut vart vi vill. Den ska förena<br />
och engagera.<br />
Strategiska inriktningar<br />
Den långsiktiga och riktningsgivande visionen konkretiseras<br />
i fyra strategiska inriktningar för regionens utvecklingsarbete.<br />
Tre av dessa inriktningar återfinns under rubrikerna en<br />
kompetent, attraktiv och växande region. Dessa utgör basen ur<br />
vilken den fjärde inriktningen, en innovativ region, ska hämta<br />
sin kraft. Och ju bättre den innovativa regionen lyckas, desto<br />
större resurser och utrymme skapas för att underhålla och<br />
finansiera basen.<br />
TYDLIGA MÅL<br />
STRATEGISKA<br />
INRIKTNINGAR<br />
Innovativ region<br />
Växande region<br />
Kompetent region<br />
Attraktiv region<br />
RESURSER<br />
VISION<br />
<strong>Uppsala</strong> är Europas mest attraktiva kunskapsregion<br />
ÅTAGANDEN<br />
Visar vad som<br />
behövs göras<br />
för att nå målen.<br />
• Anslag från kommuner och landsting<br />
• Statliga projektmedel (1:1)<br />
• Statliga myndigheter (Tillväxtverk,<br />
Energimyndigheten, Vinnova,<br />
Arbetsför medling, Försäkringskassa<br />
m fl)<br />
KONKRETISERING<br />
• Kommuners & landstings<br />
verksamhetsplaner/ strategier<br />
• Regionförbundets verksamhetsplan<br />
• Strukturfondsprogram<br />
• Trafikförsörjningsprogram<br />
• Länstransportplan<br />
• STUNS Innovationsstrategi<br />
• Klimat & energistrategi<br />
• Forskningsstrategier<br />
• mm<br />
• Strukturfondsprogram, landsbygdsprogram<br />
och övriga EU-program<br />
• Länstransportanslaget<br />
• STUNS Innovationsstrategi<br />
• mm<br />
OPERATIVA<br />
INSATSER<br />
• Samarbeten<br />
• Nya arbetssätt<br />
• Projekt<br />
• Investeringar<br />
• Handlingsplaner
Tydliga mål<br />
Varje strategisk inriktning följs av ett fåtal tydliga effektmål<br />
och makroindikatorer. Där så är möjligt, omsätts de regionala<br />
målsättningarna i lokala mål, för att ge relevans och realism<br />
utifrån nuläget och ambition i respektive kommun.<br />
INNOVATIV REGION:<br />
√ <strong>Uppsala</strong>regionen ska placera sig i topp på nationella<br />
rankinglistor över innovationskraft och uppnå minst<br />
index 140 i det av RebLab 1 utarbetade regionala innovationsindexet,<br />
där rikssnittet är 100.<br />
√ Antalet innovativa och entreprenöriella företag med<br />
potential att konkurrera på världsmarknaden ska öka.<br />
VÄXANDE REGION:<br />
√ Antalet resande med kollektivtrafik ska fördubblas till<br />
år 2020 och hälften av alla motoriserade resor ska vara<br />
kollektivtrafikresor år 2030.<br />
√ <strong>Uppsala</strong>regionen ska få infrastrukturella investeringsmedel<br />
minst i proportion till regionens andel av rikets<br />
befolkning till år 2030.<br />
√ Trafiken på Mälar och Ostkustbanan ska köras oftare<br />
och i rätt tid, samt svara upp mot ett ökande resandebehov<br />
och växande befolkning.<br />
√ CO2utsläppen per invånare ska minska med 40 procent,<br />
från 7 740 kg/invånare år 1990 till 4 650 kg/<br />
invånare till år 2020.<br />
√ År 2020 ska minst 90 procent av alla hushåll<br />
och verksamheter på landsbygden ha tillgång till<br />
bredbandsuppkopp ling på 100 Mbits/s.<br />
UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0 11<br />
KOMPETENT REGION:<br />
√ Andelen elever som fullföljt sin gymnasieutbildning<br />
inom fyra år ska överstiga 80 procent.<br />
√ Andelen som avslutat en linje i gymnasieskolan och<br />
som påbörjat högskolestudier inom 3 år ska överstiga 55<br />
procent.<br />
√ Andelen sysselsatta i åldrarna 20–64 år ska överstiga 82 procent.<br />
√ Andelen arbetslösa ungdomar i åldrarna 18–24 år ska<br />
understiga 10 procent.<br />
√ Ohälsotalen ska minska successivt och understiga 30<br />
dagar per år för kvinnor och 20 dagar för män.<br />
√ Andel barn totalt som växer upp i ekonomiskt utsatta<br />
hushåll ska minska från 2009 års nivåer.<br />
ATTRAKTIV REGION:<br />
√ I <strong>Uppsala</strong>regionen ska det årligen startas minst 13<br />
företag per 1000 invånare.<br />
√ Bostadsbyggandet ska planeras utifrån en befolkningsökning<br />
på 3 500 personer per år, med beredskap för<br />
ytter ligare 1000 invånare per år.<br />
Åtaganden – allas eller ingen ansvar?<br />
Orienteringen mot de strategiska inriktningarna och målen<br />
går via ett antal åtaganden. Dessa är utformade som uppmaningar,<br />
eller rekommendationer, om vad som behöver göras<br />
för att mål och vision ska nås. Alla åtaganden berör inte alla.<br />
Men alla berörs av några. Alla har en roll.<br />
Åtagandena är avsedda att inspirera och ge uppslag inför<br />
planering och prioriteringar av verksamhet hos regionens aktörer.<br />
Andra program, som <strong>län</strong>stransportplan, näringslivsprogram,<br />
trafikförsörjningsprogram och EU:s strukturfondspro<br />
gram konkretiserar åtagandena.<br />
Åtagandena har även stor betydelse som ingångar till extern<br />
1) Nätverk av regionalt tillväxtansvariga organisationer, Tillväxtverket, Vinnova m fl. Leds av SKL. »»
»»<br />
12 UPPLÄNDSK<br />
DRIVKRAFT 3.0<br />
finansiering av olika operativa insatser, från statliga projektmedel,<br />
EU:s olika program samt nationella myndigheter, som enligt<br />
regleringsbrev ska fördela medel utifrån regionernas egna<br />
prioriteringar. Detta utöver de resurser som regionens aktörer<br />
själva råder över via ordinarie budgetar och verksamheter.<br />
När utvecklingsstrategin blir allas ansvar, riskerar den att bli<br />
ingens ansvar. Mål och åtaganden är extremt komplexa och<br />
påverkas av faktorer som kan ligga utanför kommunernas och<br />
regionernas rådighet. De enskilda aktörernas inflytande och<br />
ansvar i förhållanden till åtaganden kommer att tydliggöras i<br />
samband med remittering av detta dokument Där ges lokala<br />
och regionala aktörer möjlighet att själva ange vilka åtaganden<br />
man är beredd att göra, och mot vilka mål. På frivillighets basis<br />
pekas därmed ansvar ut, vilket i senare skeden blir föremål<br />
för dialog och uppföljning mot frågan: Bidrar den regionala<br />
utvecklingsstrategin och dess genomförande till att det skapats en<br />
rörelse mot de uppsatta målen och långsiktiga visionen?<br />
Uppföljning<br />
Regionförbundet kommer att årligen följa upp utvecklingsstrategins<br />
genomslag, hur processen utvecklas och mäta<br />
effekterna av de samlade insatserna mot angivna mål. Uppföljningen<br />
redovisas till kommuner och landsting, samt Regionförbundets<br />
styrelse. Inför kommande revidering av RUS<br />
sker en extern utvärdering av strategins resultat och effekter.<br />
Uppföljning av <strong>Uppsala</strong>regionens vision sker genom återkommande<br />
jämförelser med liknande kunskapsregioner i Europa,<br />
såsom Oxford, Aachen, Gent, Grenoble, Liège med flera.<br />
Uppdraget<br />
Utvecklingsstrategin handlar om vad kommunerna och landstinget<br />
vill med denna region tillsammans med andra aktörer.<br />
Den vänder sig till de personer och organisationer som vill<br />
vara med och påverka regionens långsiktiga utveckling. Den är<br />
styrande för aktörer på nationell och regional nivå, stödjande<br />
för dem som verkar på kommunal och lokal nivå och inspirerande<br />
för dem som finns i näringslivet och den ideella sektorn.<br />
Det formella uppdraget kommer från lagen om samverkans<br />
organ (2002:34). Den säger att de regionala samverkansorgan,<br />
i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> företrätt av Regionförbundet, ska utarbeta strategier<br />
för regionens utveckling, samt samordna genomförandet<br />
av densamma.<br />
Utvecklingsstrategin ingår i en struktur av styr och policydokument,<br />
med EU:s strategi ”Europa 2020” från juni 2010,<br />
som övergripande vägledning.<br />
Den centrala formuleringen för Europa 2020 är ”En<br />
Strategi för smart och hållbar tillväxt för alla”, som omfamnar<br />
de tre dimensionerna av hållbar utveckling, ekonomisk, social<br />
och ekologisk:<br />
• Smart tillväxt – utveckla en ekonomi baserad på kunskap<br />
och innovation.<br />
• Hållbar tillväxt – främja en resurseffektivare, grönare och<br />
konkurrenskraftigare ekonomi.<br />
• Tillväxt för alla – stimulera en ekonomi med hög sysselsättning<br />
och med social och territoriell sammanhållning.<br />
EU har fastställt fem överordnade mål för medlems<strong>län</strong>dernas<br />
arbete med Europa 2020. Uppföljningen av dessa sker mot<br />
statistik inom Eurostat, som inte alltid kan brytas ner till lokal<br />
nivå. Upp<strong>län</strong>dsk Drivkraft leder mot att <strong>Uppsala</strong>regionen ska<br />
kunna lämna ett starkt bidrag till att EU:s mål uppfylls.<br />
Sysselsättningsmål<br />
• 75 % av 20-64 åringarna ska arbeta<br />
FoU-och innovationsmål<br />
• 3 % av EU:s BNP ska investeras i FoU<br />
Klimat- och energimål<br />
• 20 % mindre växthusutsläpp än 1990<br />
• 20 % av energin förnybara energikällor<br />
• 20 % ökad energieffektivitet<br />
Utbildningsmål<br />
• Andelen elever som hoppar av skolan i förtid lägre än 10 %<br />
Fattigdomsmål:<br />
• Antal människor som lever eller riskerar att leva i fattigdom och social<br />
utestängning ska ha minskat med minst 20 miljoner<br />
Återblick på Upp<strong>län</strong>dsk Drivkraft 1.0 och 2.0<br />
Sedan Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> bildades år 2003 och fick<br />
ansvaret för att driva regionens tillväxtarbete har två regionala<br />
utvecklingsprogram sett dagens ljus. Den första versionen av<br />
Upp<strong>län</strong>dsk Drivkraft fastställdes av förbundsfullmäktige 2006<br />
och den andra versionen i december 20<strong>08</strong>. Till sin struktur<br />
och uppbyggnad finns många likheter mellan de föregående<br />
programmen och denna strategi. Men också flera skillnader.<br />
• Upp<strong>län</strong>dsk Drivkraft 3.0 har lagt ökad tyngdpunkt på den<br />
rumsliga dimensionen och planeringen av det geografiska<br />
området <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, i relation till omgivande regioner.<br />
• En starkare betoning på <strong>Uppsala</strong>regionens styrkor, med fokus<br />
på begrepp som kunskap, kluster och konkurrenskraft.<br />
• Upp<strong>län</strong>dsk Drivkraft 3.0 innehåller många förslag, men<br />
inte allt. En ambition har funnits att våga välja och peka<br />
ut insatser som är av särskild vikt.<br />
• Avsnittet Klimatneutrala <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> i Upp<strong>län</strong>dsk<br />
Drivkraft 2.0 har integrerats i hela dokumentet, inte som<br />
ett separat programområde.<br />
• De enskilda invånarnas – kvinnornas och männens – och<br />
det inkluderande samhällets betydelse för utvecklingen har<br />
fått större utrymme, i kapitlet En kompetent region.<br />
• Folkhälsans roll för regional utveckling och betydelsen av<br />
jämställdhet för ökad tillväxt har lyfts fram.<br />
• Strategin har anpassats till Europa 2020 och angetts med<br />
siffersatta mål.<br />
Den största skillnaden består emellertid i att denna strategi vilar<br />
på idén att märkbar samhällsförändring uppnås först när strukturella<br />
samhällsfaktorer skapar en gemensam rörelse mot målen.<br />
Med detta synsätt påverkas utveckling redan från den första<br />
kronan, i alla de verksamheter och organisationer som återfinns i<br />
regionen, hos varje kvinna och man, i alla företag. Det regionala<br />
utvecklingsarbetet får därigenom ett bredare anslag, som involverar<br />
vidare politikområden och skeenden än som vanligen återfinns<br />
i den traditionella tillväxtpolitikens projekttunga arsenal,<br />
där tillgången till resurser är knapp och styrmedlen svaga. 2
”<br />
<strong>Uppsala</strong>regionen ska bidra till värdeskapande kunskap och<br />
näringsliv i global konkurrens. Utgångspunkten är regionens<br />
styrkeområden, innovationsförmåga och unika profil.”<br />
EN INNOVATIV REGION<br />
<strong>Uppsala</strong> är redan en av Europas mest innovativa och<br />
värdeskapande regioner. Det visar internationella och<br />
nationella rankingar av innovations och konkurrenskraft.<br />
I en alltmer sammanflätad värld räcker inte<br />
detta. Varje land och region måste sträva mot ständig<br />
förbättring, smart specialisering och tydliga profilområden för<br />
att vinna konkurrensfördelar. Utan framgång sker tillbakagång.<br />
Det är med innovation och världsledande forskning som<br />
<strong>Uppsala</strong>regionen kan tillhandahålla lösningar på de stora<br />
samhällsutmaningarna inom klimat och energiområdet, hälsa<br />
och sjukvård och hållbar samhällsutveckling. Ny och befintlig<br />
kunskap behöver omsättas i högkvalificerade varor och tjänster<br />
som kan skapa värden i samhället och göra livet lättare för<br />
människor.<br />
Innovativa företag och organisationer finns i regionens alla<br />
delar, från Älvkarleby i norr till Håbo i söder, från Heby i<br />
väster till Östhammar i öster.<br />
Strategisk inriktning<br />
<strong>Uppsala</strong>regionen ska bidra till värdeskapande kunskap och<br />
näringsliv i global konkurrens. Utgångspunkten är regionens<br />
styrkeområden, innovationsförmåga och unika profil.<br />
Mätbara mål<br />
√ <strong>Uppsala</strong>regionen ska placera sig i topp på nationella rankinglistor<br />
över innovationskraft och uppnå minst index 140 i<br />
det av RebLab utarbetade regionala innovationsindexet, där<br />
rikssnittet är 100. (2010: 125.1, 2007: 140, 2004: 138,7).<br />
√ Antalet innovativa och entreprenöriella företag med potential<br />
att konkurrera på världsmarknaden ska öka.<br />
Smart och innovationsdriven tillväxt<br />
För att fortsätta att ligga i framkant måste <strong>Uppsala</strong>regionen<br />
bygga vidare på det goda innovationsklimatet och förmågan att<br />
nyttogöra goda idéer. Med två universitet, Akademiska sjukhu<br />
UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0 13<br />
Kraftsamla kring utbildning och forskning i världs klass<br />
vid de två universiteten och Akademiska sjukhuset.<br />
uppsala universitetet är ett brett och komplett univer sitet<br />
som bedriver utbildning och forskning av högsta inter nationella<br />
kvalitet inom ett stort antal områden. Forskningsmiljöer av<br />
världsklass, med betydelse både för samhälle och näringsliv,<br />
har byggts upp inom flera strategiska forskningsområden.<br />
slu är ett universitet i världsklass inom livs och miljövetenskaper.<br />
Med kunskap om hur de biologiska resurserna används<br />
på ett hållbart sätt, kan utbildning och forskning vid SLU bidra<br />
med viktiga lösningar på bland annat klimatförändring arna.<br />
De båda universiteten har en nyckelroll i att förse samhället<br />
med välutbildad arbetskraft och kvalificerad forskning. En<br />
ständigt ökad kvalitet i universitetens redan förstklassiga utset<br />
samt ett kunskapsintensivt arbetsliv är grogrunden lagd. bildning och framstående forskning är avgörande för regionens »»
»»<br />
14 UPPLÄNDSK<br />
DRIVKRAFT 3.0<br />
fortsatta attraktions och konkurrenskraft. Studenter med god<br />
kunskap och förståelse för hur den ska tillämpas i arbetslivet<br />
har ett stort mervärde för förnyelseförmåga och kompetensförsörjning.<br />
Ett av regionens verkliga styrkeområden är den högspecialiserade<br />
sjukvården vid Akademiska sjukhuset. Patientunderlag<br />
från andra regioner och samarbete med <strong>Uppsala</strong><br />
UPPSALA UNIVERSITET<br />
<strong>Uppsala</strong> universitet grundades 1477 och är idag ett brett och komplett universitet<br />
med utbildning och forskning inom tre vetenskapsområden – humaniora<br />
och samhällsvetenskap, medicin och farmaci samt teknik och naturvetenskap.<br />
Universitetet har 6 000 anställda och 40 000 studenter, varav 23 500 är<br />
helårsstudenter. Med 600 professorer och över 2300 doktorander är det ett<br />
forskningsintensivt universitet. I internationella rankinglistor hamnar universitetet<br />
bland de 60–70 bästa. Det tillhör den absoluta toppen i ett europeiskt<br />
perspektiv. Bland de strategiska forskningsområdena ryms:<br />
• Molekylär biovetenskap – Science for Life Laboratory (SciLifeLab), ett nationellt<br />
resurscentrum för storskalig forskning med fokus på biomedicin.<br />
• Cancer – U-CAN, syftar till att utveckla bättre diagnostik och bättre karaktärisera<br />
olika tumörsjukdomar.<br />
• Vårdforskning – U-CARE, ska ge ny kunskap kring internet som verktyg<br />
för psykosocialt stöd för människor som drabbats av sjukdomar.<br />
• Energi – StandUP for Energy, ska minska kostnaderna för storskalig<br />
produktion av förnybar och hållbar el till slutkonsumenter, och utveckla<br />
kostnadseffektiva och energisnåla hybrid- och elfordon.<br />
• Säkerhet och krisberedskap – CNDS (Center for Natural Disaster Studies),<br />
syftar bland annat till att öka komptensen hos dem som hanterar<br />
naturolyckor och förbättra möjligheterna för svensk industri att utveckla<br />
produkter och system inom naturkatastrofsområdet.<br />
• Politiskt viktiga geografiska regioner – UCRS (<strong>Uppsala</strong> Center for Russian<br />
Studies), ska utvecklas till ett nationellt resurscentrum för kunskap och<br />
analys av Ryssland och den post-sovjetiska sfären.<br />
• E-vetenskap – eSSENCE (Essence of E-science), ska i nära samverkan<br />
med näringsliv och samhälle utveckla och implementera nya e-vetenskapliga<br />
metoder.<br />
<strong>Uppsala</strong> universitet ingår som en part i den europeiska storsatsningen<br />
Inno Energy som samlar Europas absolut bästa universitet och företag på<br />
energiom rådet, med en budget över 5 miljarder kronor.<br />
universitet är garanten för sjukhusets och life science klustrets<br />
utveckling. Den demografiska utvecklingen och en global<br />
efter frågan på kvalificerade hälso och sjukvårdslösningar<br />
öppnar möjligheter för sjukvård på export.<br />
SVERIGES LANTBRUKSUNIVERSITET<br />
Sveriges lantbruksuniversitet (SLU) i <strong>Uppsala</strong> utvecklar kunskapen om de biologiska<br />
naturresurserna och människans förvaltning och hållbara nyttjande<br />
av dessa. Drygt 2 800 är anställda på SLU och på en årlig basis välkomnas<br />
4 000 helårsstudenter. Ca 70 % verksamheten riktas mot forskning. Totalt<br />
utbildas 730 doktorander.<br />
Prioriterade områden för SLUs verksamhet är ”biobaserad samhällsekonomi”<br />
och ”miljö, hälsa och välbefinnande”. SLU kombinerar nyfikenhets driven<br />
grundforskning med ett nyttoperspektiv för samhället inom jord och skogsbruk,<br />
djurhållning och djurvälfärd, vattenbruk, fiske, landskapsarkitektur och<br />
landskapsutveckling.<br />
I Uranks rankning av de svenska lärosätena hamnar Sveriges lantbruksuniversitet<br />
på en tredjeplats totalt och landets främst naturvetenskapliga<br />
universitet.<br />
Skapa en varaktig regional<br />
infrastruktur för innovation.<br />
I regionens välfungerande innovationsstöd samlas akademi,<br />
offentliga aktörer och näringsliv för att tillsammans få innovativa<br />
idéer, oavsett ursprung, att nyttiggöras och komma<br />
samhället till gagn. Innovationer behöver inte vara gjorda<br />
av metall, utan handlar lika mycket om att utföra uppgifter<br />
smartare, att jobba tillsammans över gränser, lära av andra och<br />
våga pröva nytt.<br />
Stiftelsen för samverkan mellan universiteten i <strong>Uppsala</strong><br />
näringsliv och samhälle (STUNS) och den regionala innovationsstrategin,<br />
Vägval <strong>Uppsala</strong>, utgör en plattform för samverkan<br />
mellan innovationsfrämjande aktörer. Innovationssystemets<br />
aktörer ska bredda sig geografiskt för att kunna stödja<br />
framväxten av innovationer och företag i alla kommuner.<br />
Systemet ska ha hög beredskap att stödja idéer och innovationer<br />
som drivs fram av kvinnor.<br />
STUNS: VÄGVAL UPPSALA - VIKTIGASTE INSATSER I REGIONENS<br />
INNOVATIONSFRÄMJANDE ARBETE:<br />
• Verksamheten inom <strong>Uppsala</strong> Innovation Centre (UIC) och affärsutveckling<br />
i kunskapsintensiva företag<br />
• <strong>Uppsala</strong> BIO:s verksamhet och arbete att utveckla en innovationsplattform<br />
(BIO-X)<br />
• En fortsatt samlokalisering av regionens innovationsfrämjande aktörer<br />
• Akademiska sjukhusets stöd till interna innovationer och samarbete med<br />
innovativa små och medelstora företag<br />
• Energihusets arbete med demonstrationer av ny energiteknik och kundfinansierad<br />
affärsutveckling<br />
• <strong>Uppsala</strong> universitet Innovation (UUI) för nyttiggörande av forskningsresultat<br />
inom alla sektorer<br />
• Ångströms Materialakademis (ÅMA) forskningsplattform för ökat samarbete<br />
mellan materialforskare på Ångströmslaboratoriet och näringslivet.<br />
<strong>Uppsala</strong> nod för InnoEnergy.<br />
Stöd utvecklingen inom regionens konkurrenskraftiga<br />
branscher genom klusterplattformar och<br />
främja framväxt av nya tillväxtbolag.<br />
Ett värdeskapande näringsliv med internationell spets kräver<br />
att insatser riktas mot snabbväxande branscher och kluster av<br />
företag. Ska detta vara möjligt behöver offentliga aktörer säkra<br />
basfinansiering av resultatrika klusterplattformar. På dessa<br />
kopplas projekt och verksamheter med medel från nationella<br />
aktörer, näringsliv och EUprogram.<br />
Verkstadsindustri. De verkstadstekniska företagen i regionens<br />
norra delar håller yppersta klass inom sina områden,<br />
med kunder i hela världen. Många av dem har gått stärkta<br />
ur finans krisen och förädlingsvärdena ökar år efter år. För<br />
bibehållen och stärkt konkurrenskraft är det helt avgörande<br />
att dessa företag ökar produktionens kunskapsinnehåll genom<br />
samarbete med akademin samt att de kan rekrytera rätt kompetens.<br />
För det senare har Teknikcollege Uppland etablerats.<br />
Life science. Forskning och utveckling inom Akademiska<br />
sjukhuset, de två universiteten, statliga verk och företag har<br />
lagt grunden för en life science sektor som idag står för en
etydande del av sysselsättningen och den värdeskapande<br />
tillväxt en i landet. En fungerande mäklarfunktioner mellan<br />
industri, sjukvård och akademi kan förkorta vägen från idé till<br />
marknad och leda till fler samarbetsavtal av det slag som tecknats<br />
mellan <strong>Uppsala</strong> BIO och Roche, ett av världens största<br />
life science företag, kring BIOX.<br />
Energi. Omställningen till en hållbar samhällsutveckling är en<br />
stark drivkraft för teknik, varu och tjänsteutveckling inom<br />
alla branscher. Inom energiområdet har <strong>Uppsala</strong>regionen en<br />
unik utvecklingspotential. Den påskyndas genom den typ av<br />
användardrivna demonstrationsmiljöer och behovsmotiverade<br />
innovationsprojekt för hållbar energianvändning och försörjning<br />
som byggs upp inom Energihuset <strong>Uppsala</strong>.<br />
Informationsteknik. I regionen finns ett växande kluster kring<br />
informations och kommunikationsteknik (IKT). Branschen<br />
har stor potential att växa ytterligare och med rätt insatser<br />
har <strong>Uppsala</strong> möjlighet att bli en nordlig pendang till Kista. I<br />
gräns snittet mellan IKT, life science och clean tech kan nya<br />
gröna företag och applikationer växa fram.<br />
KIBS-företagen. De exporttunga branscherna och företagen<br />
är beroende av att det finns starka värdekedjor av specialiserade<br />
underleverantörer och konsulter att tillgå. I Stockholm<br />
<strong>Uppsala</strong>regionen är framväxten av nya kunskapsintensiva<br />
tjänste företag (KIBS) stark tack vare god tillgång på kompetens,<br />
kunskap och nätverk. Här väntas en snabb fortsatt tillväxt.<br />
Underlätta näringslivets kapitalförsörjning i olika<br />
utvecklingsskeden och stöd tillväxtbolagens<br />
industrialisering i regionen.<br />
Tillgången på kapital i olika utvecklingsskeden är en flaskhals<br />
som hindrar framför allt tillväxten i FoUbaserade bolag. Nya<br />
fonder och kapitallösningar som tar hänsyn till detta behöver<br />
byggas upp med stöd från kommande strukturfondsprogram<br />
inom EU. Genom att tillföra tillväxtbolag industrialiserings<br />
kompetens kan en större överlevnadsförmåga och ökad<br />
lönsamhet uppnås.<br />
Öka näringslivets internationalisering.<br />
Andelen exporterande företag och exportvolymer är ett viktigt<br />
mått på hur väl regionens näringsliv förmår att skapa värden<br />
ur satsade resurser. Fler små och medelstora företag skulle<br />
kunna öka lönsamheten genom att vidga sin marknad internationellt.<br />
Att ta klivet över nationsgränsen är dock komplicerat<br />
och kräver förberedelser. Med utvecklade internationella nätverk<br />
och förstärkta stöd och kompetensfunktioner kan steget<br />
ut på exportmarknaden underlättas. Invandrares kunskaper<br />
om andra <strong>län</strong>ders förhållanden är också en tillgång.<br />
Samarbetet inom Stockholm Business Alliance och varumärket<br />
Capital of Scandinavia bör fördjupas för att främja fler<br />
ut<strong>län</strong>dska etableringar i regionen.<br />
Stimulera grön och innovationsvänlig upphandling.<br />
Regionala och lokala offentliga institutioner står för 20 procent<br />
av Sveriges BNP och i <strong>län</strong>ets kommuner upphandlas<br />
det för mellan fyra och fem miljarder kronor per år. Den<br />
offent liga sektorn kan därför vara en viktig drivkraft för ”grön<br />
tillväxt” genom nya upphandlingsrutiner.<br />
Idag avsätts 1 procent av konstruktions eller driftkostnader till<br />
konstnärlig utsmyckning av byggnader. Samma princip kan tillämpas<br />
för att stimulera innovation och nytänkande i nya projekt. 2<br />
”<br />
UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0<br />
15<br />
Omställningen till en hållbar<br />
sam hällsutveckling är en stark<br />
drivkraft för teknik-, varu- och<br />
tjänsteutveckling inom alla<br />
branscher.”
16 UPPLÄNDSK<br />
”<br />
DRIVKRAFT 3.0<br />
<strong>Uppsala</strong>regionen utvecklas starkt och är en del av<br />
huvudstads regionen med hållbara kommunikationer i alla<br />
riktningar. Kommuner och orter har egen utvecklingskraft<br />
och skapar goda livsvillkor för regionens invånare.”<br />
EN VÄXANDE REGION<br />
Infrastrukturen och transportsystemet är samhällets blodomlopp.<br />
Systemet måste fungera i alla dess delar, från aorta till<br />
kapillärer, från stambanor till cykelvägar, för att inte proppar<br />
ska uppstå. I den växande <strong>Uppsala</strong>regionen behövs en<br />
gemensam bild för hur den övergripande fysiska – rumsliga<br />
– strukturen ska hanteras. Därför har ”målbild 2030” utarbetats<br />
av kommuner och landsting.<br />
Målbilden bygger på tidigare politiska överens kommelser<br />
och kommunernas översiktsplaner. Den kompletterar översikts<br />
planeringen i två riktningar: den regionala inriktningen<br />
ska vara en utgångspunkt för kommunernas översiktsplanering,<br />
och innehållet i översiktsplanerna ska avspeglas i<br />
den regionala planeringen.<br />
Målbilden baseras på regionens funktionella samband,<br />
oberoende av administrativa gränser, och utgör därför en<br />
regional konkretisering av den bredare strukturbild som tagits<br />
fram för StockholmMälarregionen i Regional utvecklingsplan<br />
för Stockholms <strong>län</strong> (RUFS 2010).<br />
Målbilden uttrycker <strong>Uppsala</strong>regionens samlade och prioriterade<br />
vilja. Regionen är mångfacetterad och mångskiftande.<br />
Målbilden visar inte allt, utan fokuserar på de vägar och orter<br />
som bedöms som allra viktigast för att hålla ihop delarna i en<br />
helhet.<br />
Målbildens inriktning konkretiseras och fördjupas sedan<br />
när det gäller järnvägar och vägar i den <strong>län</strong>splan för regional<br />
transportinfrastruktur som Regionförbundet tar fram. Den ska<br />
också ge avtryck i den nationella planeringen av transportinfrastruktur,<br />
i landstingets trafikförsörjningsprogram och för<br />
utveckling av ITinfrastrukturen och elektroniska kommunikationer<br />
i regionen.<br />
Strategisk inriktning<br />
<strong>Uppsala</strong>regionen utvecklas starkt och är en del av huvudstadsregionen<br />
med hållbara kommunikationer i alla riktningar.<br />
Kommuner och orter har egen utvecklingskraft och skapar goda<br />
livsvillkor för regionens invånare.<br />
Mätbara mål<br />
√ Antalet resande med kollektivtrafik ska fördubblas till<br />
år 2020 och hälften av alla motoriserade resor ska vara<br />
kollektivtrafikresor år 2030. (ur landstingets trafikförsörjningsprogram,<br />
basår: 2006)<br />
√ <strong>Uppsala</strong>regionen ska få infrastrukturella investeringsmedel<br />
minst i proportion till regionens andel av rikets befolkning<br />
till år 2030. (3,6 procent år 2011)<br />
√ Trafiken på Mälar och Ostkustbanan ska köras oftare och<br />
i rätt tid, samt svara upp mot ett ökande resandebehov och<br />
växande befolkning. (bas: 2011)<br />
√ CO2utsläppen per invånare ska minska med 40 procent,<br />
från 7 740 kg/invånare år 1990 till 4 650 kg/invånare till år<br />
2020.<br />
√ År 2020 ska minst 90 procent av alla hushåll och verksamheter<br />
på landsbygden ha tillgång till bredbandsuppkoppling<br />
på 100 Mbits/s. (bas: 15 procent år 2009)
Målbilden visar noder och stråk med två övergripande inriktningar: 1) Regionala samband för kommunikation och tillgänglighet,<br />
och 2) Regional orts och områdesstruktur för hållbar tillväxt och goda livsvillkor.<br />
1. Regionala samband för kommunikation<br />
och tillgänglighet<br />
Ett effektivt och hållbart transportsystem måste både bejaka<br />
en ökad rörlighet och leda till en minskning av de klimatpåverkande<br />
utsläppen. Transportsystemet ska främja regional<br />
tillväxt och regional balans och ge förutsättningar för hållbart<br />
resande över gränser. Effektiva transportlösningar behöver<br />
skapas för godstrafik och kollektivt arbetsresande.<br />
Nio av tio invånare bor i tätorter och <strong>län</strong>gs regionens stora<br />
kommunikationsstråk. Viktiga kopplingar mellan de stora<br />
”<br />
UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0<br />
17<br />
En långsiktigt hållbar tillväxt kan<br />
inte byggas enbart på relationen<br />
till Stockholm, utan kräver också<br />
egen konkurrenskraft och attraktivitet<br />
som stark nod.”<br />
stråken, lokala och medelstora orter och glesare delar av<br />
regionen skapas genom goda bytespunkter. Ett dörrtilldörr<br />
perspektiv på resandet förkortar restider och ökar turutbudet<br />
via dessa bytespunkter.<br />
En långsiktigt hållbar tillväxt kan inte byggas enbart på<br />
relationen till Stockholm, utan kräver också egen konkurrenskraft<br />
och attraktivitet som stark nod. Viktigt är därför att<br />
utveckla fler storregionala samband, främst mot övriga delar<br />
av Stockholm–Mälarregionen, Gävle, Västerås och Dalarna.<br />
Arlanda ger goda internationella förbindelser och många<br />
arbetstillfällen.<br />
Under perioden 2010–2021 satsar staten, regionen och<br />
kommunerna mer än 7 miljarder kronor på den statliga<br />
infrastrukturen i <strong>län</strong>et, varav drygt 600 miljoner kronor är<br />
medfinansiering för citybanan i Stockholm.<br />
»»
»»<br />
18 UPPLÄNDSK<br />
DRIVKRAFT 3.0<br />
Satsa på utveckling i de storregionala stråken.<br />
Ett tågbaserat och integrerat kollektivtrafiksystem gör det lättare<br />
för människor att förflytta sig i regionen mellan hem och<br />
arbete, fritid och nöje. Kollektivtrafiken behöver kombineras<br />
med en pålitlig och tät lokaltågs och regionaltågstrafik. Den<br />
interregionala och nationella trafiken är särskilt viktig i stråken<br />
mot Stockholm.<br />
För att få en hävstång för en god utveckling bör också<br />
bostäder, arbetsplatser, offentliga servicefunktioner och andra<br />
viktiga besöksmål lokaliseras så att kollektivtrafikresande är det<br />
naturliga valet.<br />
ABC-STRÅKET: Sträckan Stockholm-<strong>Uppsala</strong> är det högst trafikerade och viktigaste<br />
stråket för en god utveckling i hela <strong>Uppsala</strong>regionen, och Ostkustbanan<br />
är dess viktigaste beståndsdel. Stråket är av nationell vikt, då det förbinder<br />
Sveriges största och fjärde största städer, med Arlanda som en centralpunkt.<br />
CX-STRÅKET: Dubbelspår <strong>län</strong>gs hela sträckan mellan <strong>Uppsala</strong> och Gävle ger<br />
tillräcklig kapacitet att utveckla lokal- och regionaltågstrafik. I framtiden kommer<br />
godstrafiken att öka genom kopplingarna till Gävle Hamn och Rosersberg/<br />
Arlanda, men också Hargshamn för utskeppning av malm och bulkvaror.<br />
ABCU-STRÅKET: ABCU- stråket förbinder Stockholm, Håbo, och Enköping med<br />
Västerås och västra Mälardalen till en mer flerkärnig region. Stora flöden gör<br />
detta till ett prioriterat stråk.<br />
DALABANESTRÅKET: En konkurrenskraftig lokaltågstrafik mot Sala utvecklar<br />
orterna Heby, Morgongåva och Vänge <strong>län</strong>gs hela sträckan till <strong>Uppsala</strong>. En<br />
effektiv bytespunkt i Sala mellan lokal- och regionaltågssystemen i Dalarna,<br />
Västmanland och <strong>Uppsala</strong>regionerna förbättrar tillgängligheten mellan <strong>Uppsala</strong><br />
och Västerås.<br />
MÄLARDIAGONALEN/AROSSTRÅKET (UPPSALA-ENKÖPING-STRÄNGNÄS-<br />
NORRKÖPING): Riksväg 55 är en av få förbindelser mellan norra och södra delen<br />
av Mälaren och är därmed en nyckel för att integrera Stockholm-Mälarregionen.<br />
Sträckan Enköping- <strong>Uppsala</strong> bör ses i ett storregionalt sammanhang, där resandeutbytet<br />
är stort och restiderna kraftigt behöver förbättras för en utvecklad<br />
flerkärnighet och bättre tillgänglighet till Arlanda. Det är viktigt med en gemensam<br />
syn kring stråkets utveckling, inte minst när det gäller bebyggelse.<br />
RV 70 (ENKÖPING-SALA-DALARNA): Vägen är en nationell stamväg som<br />
förbinder Mälardalen med Dalarna. Framkomligheten på vägen är mycket viktig.<br />
Utveckla de regionala och lokala stråken utifrån<br />
sina respek tive förutsättningar.<br />
De lokala och regionala stråken är viktiga för att stärka tillgängligheten<br />
för hela regionen. Utifrån en gemensam syn<br />
på varje stråk kan en mångfald av boendemiljöer och lokaliseringsmiljöer<br />
för företagande skapas. En väv av fungerande<br />
kommunikationer och bytespunkter gör fler områden tillgängliga<br />
för människors val av boende.<br />
I de kollektivtrafikintensiva stråken mot <strong>Uppsala</strong> stad är det<br />
särskilt viktigt med en snabb och konkurrenskraftig stombusstrafik,<br />
som framför allt förbättrar busstrafikens tidsmässiga<br />
konkurrenskraft gentemot bilen.<br />
STRÅKET TILL KUSTEN, väg 288 och väg <strong>27</strong>2 <strong>Uppsala</strong>-Östervåla: Sträckan<br />
<strong>Uppsala</strong>-Östhammar binder samman Roslagskusten och Östhammar stad med<br />
övriga regionen och Stockholm-Mälarregionen. Båda vägarna är viktiga <strong>län</strong>kar<br />
för de delar av regionen som saknar spårburen trafik.<br />
VÄG 292/HARGSHAMNSBANAN TIERP-GIMO-HARGSHAMN: Denna väg knyter<br />
ihop de norra delarna av regionen på tvären. Vägen är också viktig ur ett<br />
godsperspektiv. Här har Hargshamnsbanan en viktig roll eftersom den förbinder<br />
Hargshamn med det nationella järnvägssystemet.<br />
VÄG 76 KUSTSTRÅKET (GÄVLE-ÄLVKARLEBY-ÖSTHAMMAR-NORRTÄLJE): Vägen<br />
är viktig för att knyta de mest perifera delarna av regionen med sin omvärld. Ett<br />
slutförvar i Forsmark ökar vägens betydelse.<br />
VÄG 77 KNIVSTA-NORRTÄLJE: Utvecklingen av vägen måste på sikt kopplas till<br />
behovet av öst/västliga förbindelser norr om Mälaren.<br />
LOKALA STRÅK: UPPSALA-ALMUNGE-KNUTBY: Sträckan utgör ett viktigt lokalt<br />
utvecklingsstråk i <strong>Uppsala</strong> kommun. Det finns en god tillgänglighet till huvudstadsregionen<br />
och är viktigt för kommande bostadsproduktion.<br />
Etablera en effektiv och hållbar godsstruktur<br />
på storregional nivå.<br />
Hållbara godstransporter är grundläggande för samhället och<br />
näringslivets utveckling. Räta linjen/väg 56 är ett nationellt<br />
viktigt godsstråk som förbinder Norrland med södra Sverige<br />
och som behöver utvecklas för att kunna effektivisera gods<br />
transporter och öka leveranssäkerheten.<br />
Med ökad Östersjöhandel, utvecklingen vid Arlanda/Rosersberg<br />
och i Gävle hamn kommer sannolikt större godsflöden<br />
att färdas i östvästlig riktning norr om Mälaren. Dessa måste<br />
hanteras med en hållbar och effektiv lösning genom en regional<br />
godsstrategi.<br />
Hargshamn kan få en allt viktigare roll i framtidens godsstruktur.<br />
Det är viktigt att säkerställa kapaciteten till och från<br />
hamnen utifrån hamnens utvecklingskraft och efterfrågan på<br />
dess tjänster.<br />
Inför fossilfria offentliga trafik- och<br />
transportsystem till 2030.<br />
Personbilstrafiken står för en fjärdedel av <strong>län</strong>ets totala utsläpp.<br />
Ett fossilfritt trafik och transportsystem bör eftersträvas till<br />
år 2030. Offentliga aktörer bör leda vägen mot en sådan omställning<br />
genom att använda klimatneutrala fordon i kollektivtrafiken,<br />
interna transporter, upphandlade tjänster samt<br />
varudistribution.<br />
En ökad tillgång till biogas och fler distributionsställen<br />
skulle bidra till att fler bussar, taxibilar och distributionsfordon<br />
går över till förnybara bränslen snabbare.<br />
2. Regional orts och områdesstruktur för hållbar<br />
tillväxt och goda livsvillkor<br />
Ortsstrukturen speglar tydligt att <strong>Uppsala</strong>regionen gått från<br />
en av de minsta till en av de största under de senaste femtio<br />
åren. Den allt större specialiseringen i samhället, som medför<br />
ett ökat resande, leder samtidigt till att det blir allt svårare att<br />
behålla en god offentlig och kommersiell service. Ett större<br />
befolkningsunderlag krävs ofta.<br />
Det är viktigt att orter utvecklas på ett sätt som gör gång,<br />
cykel och kollektivtrafik till det naturliga valet. En sammanhållen<br />
och tät miljö skapar förutsättningar för större trygghet<br />
för inte minst kvinnor och äldre. Det kan också bidra till att<br />
minska boendesegregation. Bostäder bör framför allt byggas<br />
på cykelavstånd till station eller terminal.
Utveckla <strong>Uppsala</strong> stad som den nordliga<br />
noden i huvudstads regionen.<br />
<strong>Uppsala</strong> stad har stort utbud av bostäder, arbetsplatser,<br />
ut bildning, kultur, nöjen samt kommersiell och offentlig<br />
service. Staden har en viktig roll som mötesplats för regionens<br />
invånare och besökare och måste därför vara lätt att nå. Med<br />
Resecentrum knyts kommunikationer från hela regionen samman<br />
på en punkt.<br />
Stärk centrumen i delregionerna…<br />
I målbilden är Tierp, Östhammar och Enköping utpekade<br />
som centrum i <strong>Uppsala</strong>regionens delregioner. Dessa har<br />
likartade funktioner som skiljer sig från andra orter genom ett<br />
större pendlingsomland än övriga tätorter, undantaget <strong>Uppsala</strong><br />
stad. De delregionala orterna bör förstärka sin roll som centrum<br />
för ett större omland och planera för tät bebyggelse och<br />
medvetet satsa på att förstärka orternas stadskvaliteter i form<br />
av ett livskraftigt, attraktivt centrum.<br />
De delregionala orterna bör utvecklas med god tillgänglighet<br />
till kollektivtrafiken med närhet till stationer och terminaler.<br />
…och de lokala orterna.<br />
I målbilden är Heby, Östervåla, Gimo, Skutskär, Bålsta och<br />
Knivsta utpekade som lokala orter. Lokala orter kan utvecklas<br />
med ett basutbud av service för att utgöra centralpunkter för<br />
ett omland. Tillgänglighet till den storregionala tågtrafiken<br />
och det regionala stomnätet för kollektivtrafik bör stärkas.<br />
Utveckla en regiongemensam syn på ortsutveckling.<br />
Målbilden pekar ut några principiella lägen för nya och ombyggda<br />
stations och utvecklingsorter. I framför allt den södra<br />
regiondelen finns flera lägen i olika planeringsskeden, såsom<br />
Alsike, Bergsbrunna och Storvreta. En utgångspunkt bör vara<br />
att nya uppehåll ska möjliggöra en relativt omfattande sam<br />
hällsutbyggnad. Planeringen bör också utgå från den stora potential<br />
som finns på orter med stationer för regionaltågstrafik.<br />
Utveckla storregionala samarbetsområden för en stärkt<br />
flerkärnighet i Stockholm-Mälarregionen.<br />
En utvecklad flerkärnighet innebär att de storregionala<br />
städerna kan utveckla sina specifika fördelar och därmed skapa<br />
mer kraft inom starka branscher.<br />
Stockholm är den enskilt viktigaste regionen för hela landets<br />
utveckling. Med ett utvecklat transportsystem och trafikering<br />
som bas, utgör det markerade samarbetsområdet år 2030 en<br />
funktionell huvudstadsregion med <strong>Uppsala</strong> stad som nordliga<br />
kärna.<br />
För att stärka hela Stockholm–Mälarregionens konkurrenskraft<br />
är ett utvecklat samarbete mellan regionens storregionala<br />
städer en viktig förutsättning. Till år 2030 bör restiderna i<br />
samarbetsområdet <strong>Uppsala</strong>–Västerås vara sådana att ett reellt<br />
utbyte för såväl arbetspendling som fritidsresor kan ske.<br />
Skapa bättre kommunikationer för en levande<br />
landsbygd som kompletterar tätorterna.<br />
Omkring en femtedel av regionens invånare bor på landsbygden.<br />
För att hålla landsbygden levande är det viktigt att säkra<br />
tillgången till olika former av service och förbättra de kollektiva<br />
förbindelserna från delregionala orter <strong>län</strong>gs stråken. En god<br />
ITinfrastruktur med bredbandsuppkoppling och utvecklade<br />
etjänster behövs för att landsbygdens invånare, ungdomar,<br />
mångsysslare och entreprenörer ska kunna bo, studera och<br />
driva sina företag i hemmiljön. En strategi för ITinfrastruktur<br />
på bör ha som mål att 95 procent av alla hushåll, verksamheter<br />
och företag i tätbebyggda områden och 90 procent av<br />
befolkningen på landsbygd ha bredbandsuppkoppling på<br />
100 Mbits/s till år 2020. 2<br />
UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0<br />
19
20 UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0<br />
”<br />
<strong>Uppsala</strong>regionens viktigaste tillgång och utvecklingskraft är<br />
befolkningens kompetens och förmåga. Varje kvinna och man<br />
ska ges möjlighet att delta aktivt i arbets- och samhällsliv.”<br />
EN KOMPETENT REGION<br />
I<br />
en kompetent och inkluderande region får alla unga kvinnor<br />
och män de bästa förberedelserna inför arbetslivets<br />
utmaningar och varje individ ges möjlighet att bidra i<br />
arbets och samhällsliv efter egen förmåga.<br />
<strong>Uppsala</strong>regionen bygger för framtiden på en stabil grund.<br />
En ung och högutbildad befolkning innebär tillsammans<br />
med en stor inflyttning att regionen förväntas klara kompetensförsörjningen<br />
väl. Trots <strong>Uppsala</strong>regionens alla styrkor har<br />
andelen sysselsatta sjunkit under senare år, till 74 procent för<br />
kvinnor och 77 procent för män. En ökning av sysselsättningen<br />
är nödvändig för att klara framtida offentliga åtaganden.<br />
Nya arbetstillfällen kommer framför allt inom tjänstesektorn<br />
och branscher som drivs av den lokala marknadens<br />
storlek och köpkraft. Dessa jobb kräver i första hand avklarad,<br />
yrkesinriktad gymnasieskola. Inom den snabbt växande kunskapsintensiva<br />
tjänstesektorn är det eftergymnasial utbildning<br />
som gäller för att matcha de specialiserade krav som ställs på<br />
nya yrken och funktioner.<br />
I dagens arbetsliv blir de personliga egenskaperna och drivkraften<br />
allt viktigare. Begrepp som entreprenörskap, kreativitet,<br />
bemötande, social kompetens och ledarskap lyfts ofta vid<br />
rekryteringar.<br />
Positiv utveckling och tillväxt av nya jobb kommer inte alla<br />
till del. Ungdomar, utlandsfödda och personer med funktionsnedsättning<br />
har fortsatt svårt att klara sin försörjning genom<br />
eget arbete. Med arbetslöshet följer en sämre hälsa, stukad<br />
självkänsla, ett växande utanförskap och fler barn riskerar att<br />
växa upp under knappa ekonomiska förhållanden.<br />
För att öka inkluderingen behövs förebyggande insatser,<br />
en väl fungerande förskola och skola, och samverkan mellan<br />
organisationer kring individer och familjer.<br />
Det generella välfärdssystemet, sjuk och arbetslöshetsförsäkringarna<br />
och nationella regelverk och skatter har<br />
stor inverkan på arbetskraftsutbudet. Dessa institutionella<br />
förutsättningar styrs dock på annan nivå än den lokala och<br />
regionala.<br />
Strategisk inriktning<br />
<strong>Uppsala</strong>regionens viktigaste tillgång och utvecklingskraft är befolkningens<br />
kompetens och förmåga. Varje kvinna och man ska ges<br />
möjlighet att delta aktivt i arbets och samhällsliv.
Mätbara mål<br />
√ Andelen elever som fullföljt sin gymnasieutbildning inom<br />
fyra år ska överstiga 80 procent. (bas: 72 procent år 2010).<br />
√ Andelen som avslutat en linje i gymnasieskolan och som<br />
påbörjat högskolestudier inom 3 år ska överstiga 55 procent.<br />
(bas: 52,7 procent år 2010).<br />
√ Andelen sysselsatta i åldrarna 20–64 år ska överstiga<br />
82 procent. (bas: 75,7 procent år 2010).<br />
√ Andelen arbetslösa ungdomar i åldrarna 18–24 år ska<br />
understiga 10 procent. (bas: 13 procent oktober 2011).<br />
√ Ohälsotalen ska minska successivt och understiga 30 dagar<br />
per år för kvinnor och 20 dagar för män. (Män: 22,2<br />
dagar, kvinnor 32,2 dagar år 2010).<br />
√ Andel barn totalt som växer upp i ekonomiskt utsatta hus håll<br />
ska minska från 2009 års nivåer. (bas: 11 procent i <strong>län</strong>et 2009).<br />
”<br />
I kunskapsregionen <strong>Uppsala</strong><br />
måste alla få plats.”<br />
Europas bästa skola<br />
Den viktigaste insatsen för att säkra framtidens tillväxt och<br />
välfärd är ett utbildningssystem av yppersta klass. Varje<br />
kommun och skola, varje lärare och elev behöver ha rätt<br />
förutsättningar att nå målen och därmed bädda för ett inkluderande<br />
och välmående samhälle.<br />
Säkra en utbildning inom grund- och gymnasieskola<br />
med hög kvalitet och goda resultat i hela regionen.<br />
Mer insatser behövs för att förbättra utbildningsresultaten<br />
i grund skolan och i gymnasiet. Länet som helhet uppvisar<br />
förhållandevis goda resultat, men skillnaderna är stora mellan<br />
skolor, kommuner och mellan flickor och pojkar. Insatser behöver<br />
baseras på tillgänglig kunskap och erfarenheter från omvärlden<br />
om vad som stärker resultaten bäst. Erfarenhetsutbyte<br />
mellan kommuner och skolor behövs. Med tätare kopplingar<br />
mellan utbildning och arbetsliv ökar elevernas förståelse och<br />
bered skap inför framtidens arbetsmarknad.<br />
Säkra rekryteringen av lärarstuderande och erbjuda<br />
god utbildning för nya lärare, genom stärkt samarbete<br />
mellan universitet och kommuner.<br />
Lärarens kompetens är en avgörande faktor för resultaten i<br />
skolan. Läraryrkets status behöver uppgraderas och fler ungdomar<br />
behöver uppmuntras att söka sig till detta viktiga yrke.<br />
Befintliga lärare behöver erbjudas återkommande kompetensutveckling<br />
och införandet av lärarlegitimationen underlättas.<br />
Här är lärarutbildningen vid <strong>Uppsala</strong> universitet en ovärderlig<br />
tillgång som kan hämta kraft ur samarbetet med kommunerna.<br />
Erbjud möjlighet till fortbildning och omställning<br />
genom en väl utbyggd vuxenutbildning och ett bredare<br />
utbud av eftergymnasiala yrkesutbildningar.<br />
Snabba förändringar i arbetslivet gör att fler behöver vara<br />
beredda att skola om sig och skifta karriär i framtiden. Utbildningssystemet<br />
har en stor utmaning i att matcha utbildningar<br />
mot arbetslivets kompetensbehov och erbjuda reella möjligheter<br />
till kompetensutveckling. Traditionella könsmönster kring<br />
utbildningsval och rekrytering behöver brytas. Den samverkan<br />
som sker inom den regionala kompetensplattformen Kompetensforum<br />
underlättar för anordnare att forma utbildningars<br />
inriktning och innehåll efter arbetslivets behov efterfrågan.<br />
<strong>Uppsala</strong>regionen är underförsörjd på platser inom yrkeshögskolan.<br />
Ansträngningarna bör fortsätta för att öka antalet<br />
platser till minst 3 000, från dagens knappa 1 000.<br />
Förbered för framtida kompetensförsörjning genom att stärka<br />
elevers kreativitet och entreprenöriella förmåga samt öka<br />
barns och ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik.<br />
I framtiden förväntas den egna drivkraften och förmågan<br />
UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0<br />
21<br />
att lösa nya problem, förverkliga idéer och tänka nytt, vara<br />
viktiga egenskaper både för att kunna bli anställd eller driva<br />
företag. Därför ska entreprenörskap gå som en röd tråd genom<br />
skolsystemet.<br />
Svenska flickor och pojkar behöver bli bättre på matematik,<br />
naturvetenskap och teknik. Samordnade och strategiska<br />
satsningar på dessa ämnen är nödvändig för att säkerställa<br />
tillgången till nyckelkompetens i framtiden. »»
»»<br />
22 UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0<br />
En bättre start i arbetslivet<br />
Arbetslivet har utvecklats i riktning mot att allt större grupper<br />
av människor kommit att hamna väldigt långt ifrån, eller helt<br />
utanför den reguljära arbetsmarknaden. En tilltagande marginalisering<br />
social utslagning och segregerat boende riskerar<br />
att bli självförstärkande vid en viss nivå och svår att bryta. I<br />
kunskapsregionen <strong>Uppsala</strong> måste alla få plats.<br />
Myndigheter, kommuner och landsting och andra aktörer<br />
behöver samlas kring individerna och erbjuda rätt insatser, vid<br />
rätt tidpunkt. Det civila samhället och föreningslivet har en<br />
viktig roll för bättre inkludering och integration.<br />
Öka samverkan mellan individen och berörda aktörer<br />
för effektivare introduktion av nyan<strong>län</strong>da och flyktingar.<br />
Människor från <strong>län</strong>der utanför EU har betydligt svårare att<br />
försörja sig på eget arbete än svenskfödda. Många har inte fått<br />
en god introduktion i Sverige och på grund av långa väntetider<br />
och ineffektiva strukturer riskerar utanförskapet att bli permanent.<br />
Med den nya etableringsreformen har myndigheter<br />
getts bättre verktyg att ge stödjande insatser efter kvinnors och<br />
män olika behov. God samhällsintroduktion, yrkesanpassad<br />
undervisning i svenska, tidiga kontakter med arbetsplatser och<br />
validering är viktiga delar för att korta vägen till arbete.<br />
Öka insatserna för minskad arbetslöshet bland unga.<br />
<strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> har totalt sett har låga arbetslöshetstal. Ändå går<br />
16 procent av alla ungdomar, en majoritet pojkar, mellan 18–<br />
24 år utan arbete. Fler ungdomar måste få de förutsättningar<br />
som krävs för att kunna ta de jobb som växer fram, framför<br />
allt genom att klara gymnasieskolan. Med gymnasiekompetens<br />
som grund får många en första kontakt med arbetsmarknaden<br />
inom handel, restaurang och service, som har hög omsättning<br />
på personal och låg medelålder. Tidiga insatser i skolan, rätt<br />
matchning, arbetspraktik och goda förebilder är faktorer som<br />
underlättar ungas väg till arbete.<br />
En god hälsa på lika villkor<br />
<strong>Uppsala</strong>regionen har jämfört med andra delar av landet en<br />
frisk och välmående befolkning. Likväl kan stora skillnader<br />
konstateras mellan kvinnor och män, mellan familjer och<br />
bostadsområden vad gäller livs<strong>län</strong>gd, ohälsa och självskattat<br />
hälsotillstånd.<br />
Människors hälsa påverkas av ålder, kön, arv, uppväxtvillkor,<br />
ekonomiska resurser, sociala relationer och levnadsvanor,<br />
men även av strukturella faktorer i samhället som rör<br />
utbildning, arbetslöshet, jämställdhet, arbetsmiljö, boende,<br />
fritid, trafik, och hälso och sjukvård.<br />
Det råder ett ömsesidigt samband mellan hälsa och tillväxt.<br />
God hälsa är en drivkraft för tillväxt, och tillväxt påverkar<br />
hälsoläget i befolkningen. Hälsoläget är i sin tur en viktig del<br />
människors behov och välbefinnande, den sociala dimensionen<br />
av hållbar utveckling.<br />
Befolkningen ska erbjudas goda förutsättningar för ett<br />
hälso främjande liv. God hälsa på lika villkor för alla nås med<br />
goda livsvillkor, hälsosamma levnadsvanor, psykiskt välbefinnande<br />
och en hälsofrämjande hälso och sjukvård.<br />
”<br />
För att alla barn ska få en bra<br />
start i livet behövs förebyggande<br />
arbete, tidiga insatser<br />
och vård.”<br />
Utjämna skillnader i hälsa genom att särskilt rikta<br />
insatser mot de mest utsatta.<br />
Hälsan hos regionens invånare bör vara så god och jämt fördelad<br />
som möjligt. Genom att påverka och stärka de strukturella<br />
förutsättningar som motverkar ojämlikhet kan utvecklingen<br />
vändas och tillväxten komma alla tillgodo. Det gäller särskilt<br />
att de mest utsatta lyfts till ett friskare och rikare liv.<br />
Främja barns och ungas psykiska hälsa.<br />
För att alla barn ska få en bra start i livet behövs förebyggande<br />
arbete, tidiga insatser och vård. Ett utökat föräldrastöd under<br />
barnens hela uppväxt och stöd till barn som växer upp i riskmiljöer<br />
främjar och förebygger barns psykiska hälsa.<br />
Etablera en trygg miljö för lärande i skolan.<br />
Förebyggande arbete börjar redan med de yngre barnen<br />
genom social träning från tidig förskola och vidare genom hela<br />
uppväxten. För att förhindra skolavhopp och få fler att klara<br />
skolan behöver mobbning motverkas, ledarskapet stärkas,<br />
värdegrunder etableras och samarbete öka mellan skola och<br />
föräldrar, och mellan förvaltningsgränser.<br />
Främja fysisk aktivitet och goda matvanor.<br />
Livsvillkoren påverkas av hur samhället fungerar och planeras.<br />
Därför bör all planering beakta hur goda levnadsvanor och<br />
gemenskap kan främjas. Fysisk aktivitet på recept har många<br />
gånger bättre effekt på hälsan än medicin. Fysisk aktivitet samspelar<br />
med matvanor. Förskolor och skolor har ett särskilt ansvar<br />
att introducera barn och ungdomar i goda matvanor genom att<br />
erbjuda näringsrik och allsidig kost, baserad på ekologiska råvaror.<br />
Understöd ett drogfritt liv för ökad livskvalitet<br />
och fler levnadsår.<br />
Rökning är den främsta orsaken till sjukdomar som går att<br />
förebygga och till för tidig död. Missbruket och beroendet av<br />
tobak, narkotika och dopning samt hantera alkohol och spel<br />
behöver minska. Detta kan uppnås genom begränsad tillgänglighet,<br />
goda skolresultat, fler drogfria miljöer och hälso och<br />
sjukvårdens förebyggande arbete. 2
”<br />
<strong>Uppsala</strong>regionen ska välkomna fler människor och företag<br />
med erbjudande om attraktiva livsmiljöer, god välfärd samt<br />
effektiva samhällsstrukturer för hållbar utveckling.”<br />
EN ATTRAKTIV REGION<br />
<strong>Uppsala</strong>regionen uppvisar en mångfald av attraktiva<br />
livsmiljöer, från bostäder med strålande havs och<br />
sjöutsikt i Östhammar, Enköping och Håbo till<br />
hästgårdar i Heby och Knivsta på pendlingsavstånd<br />
till Stockholm, naturnära villor eller mysiga innerstadslägenheter<br />
i <strong>Uppsala</strong>.<br />
En orts eller regions attraktivitet påverkar in och utflyttning,<br />
invånarnas självbild, företagsetableringar och besöksnäringens<br />
möjligheter. Platser som kan erbjuda bra boende,<br />
ett rikt kultur och föreningsliv, ett varierat nöjesutbud, bästa<br />
möjliga livsvillkor, en god miljö, trygghet på gator och torg<br />
samt bra barnomsorg och skola värderas allt högre.<br />
Därför gäller det för kommuner och landsting att bygga ut<br />
den offentliga servicen i takt med att befolkningen växer. Nya<br />
förskolor och skolor behöver etableras, vårdcentraler anläggas,<br />
bostäder byggas, kollektivtrafik och transportlösningar måste<br />
fungera. Ett starkt lokalt företagsklimat är en delmängd av den<br />
attraktiva regionens kvaliteter. Ett gott företagsklimat bidrar<br />
till att det startas nya företag och att regionen blir ett alternativ<br />
för nya etableringar.<br />
I den attraktiva regionen finns ett brett utbud av nöjen,<br />
evenemang och kultur som berikar och profilerar. Starka<br />
upp levelser och destinationer stärker möjligheterna<br />
till en vidgad besöksnäring och<br />
långsiktig positionering av regionen.<br />
En attraktiv region måste bygga på<br />
att alla delar bidrar till helheten, både i<br />
städerna och på landsbygden, och att<br />
utvecklingen sker med miljömässiga och<br />
sociala hänsyn. Omställ ningen till ett<br />
samhälle som möter klimatutmaningen behöver intensifieras.<br />
Strategisk inriktning<br />
<strong>Uppsala</strong>regionen ska välkomna fler människor och företag med<br />
erbjudande om attraktiva livsmiljöer, god välfärd samt effektiva<br />
samhällsstrukturer för hållbar utveckling.<br />
UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0<br />
23<br />
Mätbara mål<br />
√ I <strong>Uppsala</strong>regionen ska det årligen startas minst 13 företag<br />
per 1 000 invånare. (bas:11,7 år 2010).<br />
√ <strong>Uppsala</strong>regionen ska planera bostadsbyggandet utifrån en<br />
befolkningsökning på 3 500 personer per år, med beredskap<br />
för ytterligare 1 000 invånare per år fram till 2020. »»
»»<br />
24 UPPLÄNDSK<br />
DRIVKRAFT 3.0<br />
Fler och växande företag<br />
En utveckling av företag på bredden är nödvändig för att uppnå<br />
stor branschbred och öka dynamiken i näringslivet. Varje<br />
kommun bör sträva efter att erbjuda ett så bra företagarklimat<br />
som möjligt, så att fler företag kan etableras och växa till stora<br />
företag i regionen.<br />
Erbjuda rådgivning och stöd till kvinnor och män som<br />
vill förverkliga sina idéer genom eget företagande.<br />
I <strong>Uppsala</strong>regionen finns organisationer som Nyföretagarcentrum,<br />
Coompanion, Drivhuset och Almi som erbjuder<br />
kostnadsfri rådgivning och stöd till dem som vill starta företag.<br />
Genom tätt samarbete aktörerna emellan ska huvudprincipen<br />
vara att kundernas erbjuds en ”nowrongdoor”, som innebär<br />
att varje kund ska kunna hänvisas till rätt aktörer oavsett<br />
vilken ingång de väljer. Potential att öka antalet nya företag<br />
finns framför allt bland kvinnor, personer med ut<strong>län</strong>dsk<br />
bakgrund och studenter.<br />
Utveckla det lokala företagsklimatet.<br />
Möjligheten för flera kvinnor och män att starta och driva<br />
företag ökar på platser som erbjuder ett gott företagsklimat.<br />
Detta inbegriper grundförutsättningar som bra kommunikationer,<br />
tillgång till kompetens och utbyggd digital infrastruktur.<br />
Brister i ITinfrastrukturen gör att det idag inte är<br />
möjligt att driva företag på ett effektivt och modernt sätt i<br />
flera mindre tätorter och på delar av landsbygden. Andra<br />
faktorer i det lokala företagsklimatet är en effektivare service,<br />
ökad rättssäkerhet i hanteringen av ärenden samt bemötande<br />
som präglas av god förståelse för företagandets villkor. Kommunernas<br />
placering på olika rankingar av företagsklimat bör<br />
förbättras.<br />
Bostäder för alla skeden i livet<br />
Regionens ungdomar, äldre och barnfamiljer behöver nya och<br />
attraktiva bostäder som motsvarar efterfrågan. Fler bostäder<br />
och ökad inflyttning är kommunicerande kärl och varandras<br />
förutsättning.<br />
Ett lågt bostadsbyggande under en lång rad av år har skapat<br />
en brist på bostäder och blivit ett hinder för regionens utveckling.<br />
Inflyttningen har inte mötts av motsvarande utbyggnad<br />
av bostäder, särskilt hyresrätter i centrala lägen. Samverkan<br />
mellan kommunerna bör förstärkas för att regionen som helhet<br />
ska kunna erbjuda tillräckligt många bostäder i olika lägen och<br />
blandade former, som möjliggör en stor valfrihet i boendet.<br />
Bostadsbyggande och samhällsplanering har stor betydelse i<br />
omställningen till en klimatneutral utveckling. Denna process<br />
understöds av olika EUdirektiv som ska uppfyllas.<br />
”<br />
Varje kommun bör sträva efter att<br />
erbjuda ett så bra företagar klimat<br />
som möjligt” ...<br />
Anpassa byggandet i alla kommuner till den<br />
långsiktiga efterfrågan i regionen.<br />
Utifrån befintliga prognoser finns det underlag för ytterligare<br />
bostadsbyggande, både för att möta fler inflyttare och bygga<br />
bort brister. Kommunerna bör i <strong>län</strong>sövergripande samråd<br />
planera för ett bostadsbyggande utifrån en befolkningsökning<br />
på 3 500 personer per år, med ytterligare beredskap för att ta<br />
emot ytterligare 1 000 invånare per år fram till år 2020. Detta<br />
motsvarar 2 100–2 700 nya bostäder per år.<br />
Framsynta planprocesser och förenklad bygglovshantering.<br />
Dagens långa detaljplaneprocesser innebär att översiktsplaner,<br />
fördjupade översiktsplaner och aktualitetsprövningar behöver<br />
ha siktet inställt på tiofemton år framåt. Bristen på detaljplanelagda<br />
områden och utdragna överklaganden försenar<br />
byggprojekt och försvårar för flera kommuner att leva upp till<br />
ökad byggtakt. Detaljplane och bygglovsprocesserna måste<br />
därför kortas i myndigheternas handläggning.<br />
Hus som byggs idag kommer att stå kvar om 50–100 år.<br />
För att minska energianvändningen i framtiden behöver nya<br />
bygg nader därför anpassas till framtidens krav redan idag.<br />
För att uppfylla EU:s energidirektiv (2010/31/EU) av näranollenergi<br />
hus i offentlig produktion till 2018 och all produktion<br />
2020 måste alla nya byggnader bli mer energieffektiva. År<br />
2020 ska energiförbrukningen i bebyggelsen vara 20 procent<br />
lägre jämfört med 2005.<br />
Samhällsplaneringen har stor betydelse för hantering av<br />
klimat frågan och övergång till förnybar energi. Det gäller<br />
att se helheten mellan olika sektorer genom att samordna<br />
planering en för boende, kommunikationer och service. Ju<br />
bättre Upp salaregionen klarar omställningen och klimatutmaningen,<br />
desto bättre tas potentialen inom grön tillväxt tillvara.<br />
AKADEMISKA SJUKHUSET<br />
Förbered för byggande med nära-<br />
nollenergistandard senast 2017.<br />
Skapa energitrygga samhällen och<br />
energieffektiva strukturer.<br />
Akademiska sjukhuset är ett av landets ledande universitetssjukhus med<br />
1 100 vårdplatser och cirka 60 000 registrerade vårdtillfällen per år. Drygt<br />
en fjärdedel av vården säljs till andra landsting i landet. Över 8100 personer<br />
arbetar på sjukhuset. Av dessa är 1250 läkare och 2 700 sjuksköterskor.<br />
Samarbetet med <strong>Uppsala</strong> universitet inom utbildning och forskning är<br />
en livsnerv. Kontakten med företag inom farmaci och andra livsvetenskaper<br />
bidrar till dynamiken.<br />
Möten med patienter föder ofta idéer som kan förbättra och göra vården säkrare.<br />
Innovation Akademiska fångar upp innovativa idéer från sjukhuspersonalen och<br />
hjälper företag som söker kontakt med vården för att testa ny medicinteknik.
Vård- och omsorg med hög kvalitet<br />
Med den demografiska utvecklingen förväntas efterfrågan på<br />
vård och omsorg att öka. Fler personer kommer att behöva<br />
adekvat vård och individanpassat stöd för att kunna vara<br />
delaktiga i samhällsliv och arbetsliv och kunna åldras med så<br />
god hälsa som möjligt.<br />
Det är en utmaning att möta framtidens behov av vård<br />
och omsorg med hög kvalitet och hälsofrämjande hälso och<br />
sjukvård. Vård och omsorg är en av de branscher som kommer<br />
att ha en stor efterfrågan på arbetskraft framöver.<br />
Vård och omsorg ska utvecklas genom forskningens, professionens<br />
och brukarnas kunskap och erfarenhet. Det innebär<br />
att det bör finnas ett fortsatt gott samarbete med universiteten<br />
och regionens forsknings och utvecklingsenheter samt företags<br />
och innovationsfrämjande aktörer.<br />
Öka kvalitet och effektivitet inom välfärdssektorn<br />
genom tydliga strukturer för samverkan.<br />
En viktig framgångsfaktor för att möta framtida vårdbehov är<br />
att den goda samverkan mellan landstinget och <strong>län</strong>ets kommuner<br />
stärks. Samverkan behöver utvecklas på flera nivåer.<br />
Effektiva och säkra vårdkedjor som sätter individen i fokus<br />
måste upprätthållas.<br />
Säkra rekryteringen inom vård- och omsorgssektorn.<br />
Kompetensförsörjning är en grundfråga för en vårdorgani<br />
sa tion vars ambition är att erbjuda vård av hög kvalitet.<br />
<strong>Landstinget</strong> är beroende av en god samverkan med <strong>Uppsala</strong><br />
universitet, dels för samverkan kring forskning och utveckling,<br />
dels för att ge de studenter som ska bli framtidens läkare och<br />
sjuksköterskor en högkvalitativ utbildning.<br />
Branschens kompetensförsörjning kan säkras genom samverkan<br />
mellan vårdgivare och vårdutbildningar inom ramen för<br />
Vård och omsorgscollege, med det gemensamma målet att alla<br />
anställda ska ha adekvat utbildning och trivas inom sitt yrke.<br />
Kultur och besöksnäring som utvecklingskraft<br />
I <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> finns ett närmast unikt kulturarv. Regionens<br />
kulturmiljöer och unika tillgångar är viktiga lokala byggstenar<br />
i den regionala helheten, som rätt utvecklade kan ge fler<br />
besökare, ökad turism och lägga grund för småskaligt närings liv.<br />
De värden som kulturen skapar är viktiga för att förmedla<br />
en bild av <strong>Uppsala</strong> som en kreativ, öppen och tolerant region.<br />
En väl fungerande kulturell infrastruktur möjliggör möten<br />
i vardagen, på bibliotek, studiecirklar eller möten kring en<br />
teater, musik eller dansföreställning.<br />
Arbeta för att <strong>Landstinget</strong>s kulturplan och<br />
prioriterade insatser genomförs.<br />
Den kulturplan som utarbetats av landstinget är styrande<br />
för hur medel till kultursektorn fördelas från stat till region.<br />
Målet i denna kulturplan är att <strong>län</strong>et ska erbjuda en attraktiv<br />
livsmiljö. Kulturen ska bli mer tillgänglig i hela <strong>län</strong>et och<br />
ett rikt kulturliv ska medverka till att utveckla <strong>län</strong>ets profil.<br />
Likaså är landstingets mål för kulturpolitiken att invånare ska<br />
ges möjlighet att vara skapande, kreativa och aktiva och att<br />
tillgängligheten till konstupplevelser ökar.<br />
Stärk besöksnäringen.<br />
Det ligger en potential att öka antalet externa besökare till<br />
<strong>Uppsala</strong>regionens unika blandning av moderna och historiska<br />
besöks och mötesplatser. Med fler konferenser, kultur och<br />
idrottsevenemang, utvecklade destinationer och tillgängliga<br />
natur och kulturmiljöer kan antalet besökare öka. En ny<br />
struktur för marknadsföring och varumärkesbyggande av<br />
<strong>Uppsala</strong>regionen har lagts genom Destination <strong>Uppsala</strong>, Visit<br />
Uppland och Turismakademin. 2<br />
UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0<br />
25<br />
”<br />
Kulturen ska bli mer tillgänglig<br />
i hela <strong>län</strong>et och ett rikt kulturliv<br />
ska medverka till att utveckla<br />
<strong>län</strong>ets profil.”
26 UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0<br />
UPPSALAREGIONEN I KORTHET<br />
uppsala <strong>län</strong> består av åtta kommuner och är med omkring<br />
340 000 invånare år <strong>2012</strong> landets femte största <strong>län</strong>.<br />
I norra delen av <strong>län</strong>et ligger kommunerna Älvkarleby, Tierp<br />
och Östhammar med en stark industritradition som är väl<br />
synlig både i historiska bruksmiljöer och i dagens internationella<br />
storföretag. Landsbygden med kusten och bruken lockar<br />
till sig allt fler turister.<br />
älvkarleby (9 100 inv) <strong>län</strong>gst i norr ligger endast någon mil<br />
söder om Gävle. Funktionellt har Älvkarlebyborna ett stort<br />
utbyte med Gävle som huvudsaklig arbetsmarknad. Bättre<br />
kommunikationer gör att fler pendlar söderut mot <strong>Uppsala</strong>,<br />
Arlanda och Stockholm.<br />
tierps kommun (20 100 inv) är stor till ytan och har en<br />
utspridd befolkning. En stor del av befolkningen bor på landsbygden<br />
och en fjärdedel i centralorten Tierp. De norra delarna<br />
av kommunen riktar sig främst mot Gävle, medan de södra<br />
delarna dras mot <strong>Uppsala</strong>. Den nya motorvägen och bättre<br />
tågförbindelser har förstärkt denna utveckling. Etableringen av<br />
Tierp Arena har gett hela kommunen ett lyft och nybyggaranda.<br />
östhammar (21 400 inv) är en kommun med en utspridd<br />
befolkning. Det finns fem ganska jämnstora tätorter fördelade<br />
över kommunen. Pendlingen mot <strong>Uppsala</strong> har ökat kraftigt<br />
under senare år och väntas ta ytterligare fart när väg 288 rustas.<br />
Länets största privata arbetsplats, Sandvik Coromant, med<br />
ca 1 700 anställda finns i Gimo. Kommunen är ett naturligt<br />
centrum inom kärnkraftsområdet med Forsmarks kärnkraftverk,<br />
och en kommande förvaring av använt kärnbränsle.<br />
regionens ekonomiska nod är <strong>Uppsala</strong> (200 000 inv), en<br />
gammal lärdomsstad, vilket avspeglas i kulturliv och i kulturmiljöer,<br />
och en modern internationellt orienterad storstad<br />
med spetskompetens inom några av framtidens viktigaste tillväxtområden<br />
som life science, IT och energi. De offentliga arbetsgivarna<br />
<strong>Uppsala</strong> kommun, <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> med<br />
Akademiska sjukhuset, universiteten samt statliga verk som<br />
Läkemedelsverket, Livsmedelsverket, Sveriges Veterinärmedicinska<br />
Anstalt (SVA) och Sveriges geologiska undersökning<br />
(SGU) sysselsätter omkring 40 procent av dagbefolkningen.<br />
uppsala är centrum för en stor del av regionens vård, omsorg,<br />
utbildning, kultur och service. Staden är ett handelscentrum<br />
med ett stort antal människor verksamma i handels och<br />
service näringar. Stadskärnan och de historiska monumenten spelar<br />
en växande roll för besöksnäringen. <strong>Uppsala</strong> universitet som<br />
grundades för över 500 år sedan är en oskiljaktig del av <strong>län</strong>et.<br />
de södra delarna av <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> präglas av tätbefolkad<br />
landsbygd och många tätorter. Knivsta (15 000 inv) har ett<br />
strategiskt läge nära Arlanda och bekvämt pendlingsavstånd<br />
till Stockholm och <strong>Uppsala</strong>, vilket syns i en omfattande<br />
arbets pendling och stor inflyttning. I den södra <strong>län</strong>sdelen är<br />
branschspridningen stor med många småföretag och en förhållandevis<br />
stor jordbruksnäring, samt ett växande antal företag<br />
inom tjänstesektorn.<br />
<strong>län</strong>ets näst största stad, Enköping (40 000 inv), har en<br />
snabb befolkningstillväxt. Kommunens näringslivsstruktur<br />
har gått från jordbruk och verkstadsteknisk produktion mot<br />
service näring och småföretag. Nya etableringar och företag<br />
har bidragit till snabb jobbtillväxt. Försvarsmaktens ledningsregemente<br />
har utvecklats till en högteknologisk garnison med<br />
inriktning mot ledningscentrum för hela försvaret. Förbättrade<br />
kommunikationer i stråket Stockholm–Västerås ger nya<br />
förutsättningar för inflyttning och boende. Genom närheten<br />
till ett antal större städer i Mälarregionen har Enköping lockat<br />
till sig flera nya logistikföretag.<br />
i södra delen av <strong>län</strong>et ligger samhället Bålsta, som är en del<br />
av Håbo kommun (19 700 inv). I Håbo är handel och kommunikation<br />
viktiga branscher, liksom byggvaruföretag som är inriktade<br />
på Stockholm–Mälarregionen. Håbo beskrivs som hjärtat i<br />
Mälardalen och har vuxit med närmare 40 procent på 25 år.<br />
i den västliga delen av <strong>län</strong>et ligger Heby kommun (13 400<br />
inv), som är en växande landsbygdskommun, med trygghet,<br />
närhet och livskvalitet. I Heby finns många småföretag inom<br />
gröna näringar, turism, skog och bygg. En tydlig profil på<br />
häst relaterat boende sker. Kommunen präglas av entreprenörskap<br />
och ett rikt kultur och föreningsliv. 2
REFERENSER OCH UNDERLAGSMATERIAL<br />
Kommunala dokument: verksamhetsplaner, budget, näringslivsprogram och översiktsplaner<br />
Kontigo, Ett SMART(are) företagsstöd i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>. (augusti 2010)<br />
Kontigo, Omvärldsanalys för <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> (2011)<br />
Länsstyrelsen <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, Analys av regional bostadsmarknad 2011 i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> (2011)<br />
PWC, Folkhälsoarbetet i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> (2009)<br />
PWC, Omvärldsanalys för <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> (2011)<br />
Regeringen, Nationellt reformprogram, (2011)<br />
Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, 37 500 nya jobb – behovet av kompetens i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> till år 2020, Sweco (2010)<br />
Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, 60 år av grön innovation i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> (2011)<br />
Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, Befolkningsutvecklingen i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, med sikte på 2020 och 2030, Sweco (2011)<br />
Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, Bygg- och fastighetsbranschens behov av komptens till 2020, Sweco (2011)<br />
Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, Företagsklimatet i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> (2011)<br />
Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, Geografisk stråkstudie i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> (2011)<br />
Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, Hur starkt är näringslivet i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>?, Kontigo (2011)<br />
Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, Naturbrukssektorns behov av kompetens, Sweco (2011)<br />
Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, Nytt perspektiv på lokala arbetsmarknader i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> (2011)<br />
Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, Prioriteringar regionalt tillväxtarbete, (2011)<br />
Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, Servicesektorns behov av kompetens i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> 2020, Sweco (2011)<br />
Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, Tekniksektorns behov av kompetens i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> 2020, Sweco (2011)<br />
UPPLÄNDSK DRIVKRAFT 3.0 <strong>27</strong><br />
Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, Upp<strong>län</strong>dsk Drivkraft. Regionalt utvecklingsprogram för <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> (20<strong>08</strong>)<br />
Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, Utbildningssektorns behov av kompetens i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> 2020, Sweco (2011)<br />
RegLab, Innovationsindex, Kontigo. (2011)<br />
Stockholms Handelskammare. Situation <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>. Borapport. (<strong>2012</strong>)<br />
Stockholms <strong>län</strong>s landsting, Befolkningsprognos för Stockholm – Mälarregionen (<strong>2012</strong>)<br />
STUNS, Vägval <strong>Uppsala</strong> 1: En innovationsstrategi för <strong>Uppsala</strong>regionen (2011)<br />
STUNS, Vägval <strong>Uppsala</strong> 2: Finansiering av tillväxtbolag (2011)<br />
STUNS, Vägval <strong>Uppsala</strong> 3: Frågor för framtiden (2011)<br />
SWECO, Folkhälsa i RUP, SWECO (2009)<br />
SWECO, Från ansats till insats – Upp<strong>län</strong>dsk drivkraft i praktiken, (2011)<br />
SWECO, Omvärldsanalys för <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> (2011)<br />
SWECO, Slutrapport Folkhälsa och regional utveckling i samverkan (FRUSAM) (2011)<br />
UL, Framtidsbild för kollektivtrafiken (2011)<br />
<strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>s landsting, Regional kulturplan, remissversion (<strong>2012</strong>)<br />
Uppstuk, Omvärldsanalys för <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> (2011)
www.regionuppsala.se/RUS
Kultur i <strong>län</strong>et<br />
Calle Nathanson<br />
018 611 62 60<br />
calle.nathanson@lul.se<br />
Synpunkter angående ”Upp<strong>län</strong>dsk drivkraft 3.0”<br />
Kultur i <strong>län</strong>et<br />
S:t Johannesgatan 28 │ Box 26074 │ 750 26 <strong>Uppsala</strong> │ tfn vx 018-611 00 00 │ fax 018-511 698 │ org nr 232100-<br />
0024<br />
www.lul.se<br />
<strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>08</strong> Dnr CK <strong>2012</strong>-0182<br />
Lars Olof Fagerström<br />
<strong>Landstinget</strong>s ledningskontor<br />
Regionförbundets remissförslag Upp<strong>län</strong>dsk drivkraft 3.0. Regional utvecklingsstrategi<br />
är överlag en förbättring i förhållande till tidigare utvecklingsstrategier. Visionen om<br />
<strong>Uppsala</strong> som Europas mest attraktiva kunskapsregion är logisk och Kultur i <strong>län</strong>et ställer<br />
sig bakom denna.<br />
Kultur i <strong>län</strong>et har några övergripande synpunkter på utvecklingsstrategin samt i<br />
synnerhet synpunkter på delmålområdet En attraktiv region.<br />
Övergripande synpunkter<br />
Utvecklingsstrategins språk känns igen från andra regioners utvecklingsstrategier vilket<br />
tidvis gör att dokumentets ambitioner att ta vara på det unika med <strong>Uppsala</strong> går något<br />
förlorat. Som exempel kan nämnas visionen om att ”utveckla ett hållbart samhälle i<br />
världsklass” vilket är direkt taget från Stockholms stads ”Vision 2030 – ett Stockholm i<br />
världsklass”. Det är rätt att sätta en vision som satsar högt men för att den ska bli<br />
trovärdig och något som alla berörda aktörer i <strong>län</strong>et kan ställa sig bakom gäller det att<br />
göra den till sin. Här behöver regionförbundet se över skrivningarna<br />
Den övergripande visionen om <strong>Uppsala</strong> som kunskapsregion är som sagt logisk med<br />
tanke på den starka prägel som universitet sätter. Men en kunskapsregion på 2000-talet<br />
måste utgå från kunskapssamhället där medborgare genom Internet, social medier och<br />
digital teknik ständigt tar del och delar information vilket i bästa fall leder till<br />
självbildande. Därför saknar Kultur i <strong>län</strong>et en bredare syn på kunskapsregionen och<br />
önskar att den ska utgöras av såväl universitet och skola som det informella lärandet.<br />
Inte minst bland unga är informellt lärande, vid sidan av det formella<br />
utbildningsväsendet, en allt viktigare del i kunskapsinhämtningen och det bör finnas<br />
med i utvecklingsstrategin.<br />
Generellt vad gäller skrivningarna om unga handlar det i första hand i RUS:en om<br />
målsättningar att sänka arbetslösheten för unga och Kultur i <strong>län</strong>et delar helt<br />
uppfattningen om att detta är den första prioriteringen att göra. Men det saknas en<br />
grundsyn på unga som en resurs, som det också beskrivs i ett av de fyra övergripande
perspektiven i den nationella ungdomspolitiken. Unga av idag har stor potential som<br />
entreprenörer och egen företagare, många gånger inom kulturella och kreativa näringar.<br />
Där föreningslivet tidigare var den enda och självklara kanalen för ett engagemang finns<br />
idag andra vägar genom tillfälliga sammanslutningar, socialt entreprenörskap,<br />
civilsamhälle, företag etc. Kultur i <strong>län</strong>et vill se att utvecklingsstrategin tydligare lyfter<br />
unga som en resurs, en möjlighet för att skapa hållbar tillväxt.<br />
En attraktiv region<br />
I den fjärde strategiska inriktningen En attraktiv region pekas kultur och<br />
besöksnäringen ut som utvecklingskraft. Kultur nämns i och för sig på några andra<br />
ställen i texten tillsammans med fritidsområdet men det är först här som det finns reella<br />
åtaganden.<br />
Konst och kultur har i sig ett egenvärde och givet goda förutsättningar där dessa står<br />
starkt i sig självt finns goda möjligheter att ta vara på potentialen i kulturområdet för att<br />
nå hållbar utveckling i dess tre dimensioner: miljömässigt, ekonomiskt och socialt.<br />
Kultur i <strong>län</strong>et menar att kultur är en självklar aspekt i samtliga perspektiv och att en<br />
grundförutsättning för att skapa det hållbara samhället är att värna det humanistiska<br />
samhället, bildningssamhället.<br />
Sedan remissupplagan Upp<strong>län</strong>dsk drivkraft 3.0 togs fram har landstingets regionala<br />
kulturplan antagits av landstingsfullmäktige. Den regionala kulturplanen som gäller år<br />
2013-2014 har en vision som sträcker sig tio år framåt, följaktligen till år 2023. Kultur i<br />
<strong>län</strong>et menar att visionen, som består av en övergripande vision samt två punktsatser,<br />
måste finnas med i RUS:en enligt följande: År 2023 är vårt <strong>län</strong> ett ledande kreativt<br />
kraftcentrum där ett dynamiskt konst- och kulturliv präglas av nytänkande och där<br />
<strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>s rika historia får en levande gestaltning.<br />
De två punktsatserna som beskriver å ena sidan konst och kultur för sitt eget värde och å<br />
andra sidan kultur och kreativitet som potential för hållbar utveckling lyder enligt<br />
följande: År 2023<br />
ska <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> genom en hög konstnärlig kvalitet, kulturell delaktighet och<br />
interkulturellt arbete vara en stark kulturregion med internationell lyskraft,<br />
är kultur och kreativitet den självklara framgångsfaktorn för att den regionala<br />
hållbara utvecklingen i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> lyckas.<br />
Kultur i <strong>län</strong>et menar att bägge dessa perspektiv bör finnas med i utvecklingsstrategin<br />
och att delområdet som handlar om den attraktiva regionen måste kompletteras.<br />
Utgångspunkten är nu ”kulturarvet” och det stämmer att <strong>Uppsala</strong>s kulturmiljö är både<br />
rik och unik men texten måste även innehålla såväl konst och kultur. Med ett starkt,<br />
mångfacetterat, högkvalitativt och ett deltagarinbjudande kulturliv i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> stärks<br />
möjligheterna att nå utvecklingsstrategins övergripande vision om Europas mest<br />
attraktiva kunskapsregion.<br />
2 (2)
Annemieke Ålenius<br />
Administrativ direktör<br />
Synpunkter Regional Drivkraft 3.0<br />
AS<strong>2012</strong>-0589, CK<strong>2012</strong>-0182<br />
<strong>Landstinget</strong>s ledningskontor<br />
Lars Olof Fagerström<br />
Akademiska sjukhuset har ombetts att lämna synpunkter inför <strong>Landstinget</strong>s gemensamma<br />
remissvar på förslag till Regional utvecklingsstrategi för <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> -<br />
Regional Drivkraft 3.0. Härmed lämnas Akademiska sjukhusets synpunkter.<br />
Föreliggande förslag till utvecklingsstrategi bygger på ett gediget faktaunderlag och<br />
är väl genomarbetat. Den lyfter fram ett antal viktiga områden för Akademiska sjukhusets<br />
utveckling som samarbeten med såväl andra kunskapsintensiva aktörer avseende<br />
forskning och innovationer som <strong>län</strong>ets kommuner avseende vård av patienter på<br />
rätt nivå. Även områden som framtida kompetens- och personalförsörjning och vikten<br />
av goda kommunikationer som lyfts fram i strategin är viktiga för sjukhusets utveckling.<br />
Vi delar uppfattningen som framförs i rapporten att sjukvården står inför stora<br />
utmaningar när det gäller patientunderlag, finansiering, organisering och kvalitetsutveckling<br />
(sid 9).<br />
I dokumentet lyfts Akademiska på flera ställen fram som en viktig aktör för <strong>län</strong>ets<br />
framtida utveckling. I strategin står ”Patientunderlag från andra regioner och samarbete<br />
med <strong>Uppsala</strong> universitet är garanten för sjukhusets och life science klustrets<br />
utveckling.” (sid 14). Vi delar denna uppfattning – var tredje patient vid sjukhuset<br />
kommer från ett annat landsting än vårt eget – men vill samtidigt betona att detta<br />
patientunderlag emellertid inte är garanterat.<br />
Patientunderlaget är ett resultat av för närvarande femåriga avtal med landsting i<br />
Svealandsregionen. Inför 2014 ska nya avtal förhandlas fram och det är vår ambition<br />
att dessa ska komma att omfatta ett minst lika stort patientunderlag som gällande<br />
avtal.<br />
Akademiska sjukhuset har, som även nämns i förslaget till Utvecklingsstrategi, i ett<br />
större perspektiv två olika roller. Den ena är att tillhandahålla en bra sjukvård för<br />
<strong>län</strong>ets invånare, den andra rollen är att fungera som en stark motor inom regionens<br />
life science sektor. Denna är nämligen för sin utveckling helt beroende av tillgång till<br />
sjukvårdens struktur och dess patienter. Företag är dock lätt flyttbara och därför är<br />
<strong>Landstinget</strong>s och Akademiska sjukhusets framtida hållning gentemot life science<br />
sektorn av avgörande betydelse för den regionala utvecklingen. Med ett positivt och<br />
konkret agerande kommer sjukhuset att inte bara bidra till förbättrade förutsättningar
för utveckling av regionens life science företag utan även stimulera till inflyttning av<br />
företag från andra regioner.<br />
2(2)<br />
Patientunderlaget är alltså viktigt inte bara för Akademiska som sjukhus och för<br />
<strong>Landstinget</strong> som vårdgivare utan även för life science företags möjlighet att utveckla<br />
innovativa företag och produkter/tjänster som därmed kommer att bidra till regional<br />
tillväxt och till morgondagens vård. För att leva upp till denna viktiga roll krävs såväl<br />
ett fortsatt tillräckligt stor patientunderlag som nya och fungerande arbetsformer<br />
gentemot olika life science aktörer så att patientunderlaget blir värdeskapande inte<br />
enbart för sjukhuset som vårdgivare utan även för andra aktörer.
Kollektivtrafikförvaltningen UL<br />
Strategisk utveckling<br />
Cecilia Forslund<br />
Tfn 018-659 978<br />
E-post cecilia.forslund@ul.se<br />
Upp<strong>län</strong>dsk drivkraft 3.0, Regional utvecklingsstrategi,<br />
remissversion<br />
Kollektivtrafikförvaltningen UL<br />
Drottninggatan 7 │ Box 1400 │ 751 44 <strong>Uppsala</strong> │ tfn 018-65 99 00 │ fax 018-65 99 01 │ org nr 232100-0024<br />
info@ul.se │ www.ul.se<br />
<strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-06 Dnr CK <strong>2012</strong>-0182<br />
Kollektivtrafikförvaltningen UL lämnar några generella synpunkter på dokumentet som<br />
helhet och några mer specifika synpunkter på det strategiska området ”en växande<br />
region”, som är det område som framförallt rör transportmöjligheter och kollektivtrafik.<br />
Remissförslaget som helhet:<br />
UL ser positivt på att planen i högre grad än tidigare har en rumslig dimension<br />
och önskar inför kommande versioner en fördjupad sådan.<br />
Resonemangen kring utvecklade hållbara transporter och kollektivtrafik med<br />
”hela-resan”-perspektiv stämmer väl överens med intentionerna i förslaget till<br />
regionalt trafikförsörjningsprogram.<br />
Apropå åtaganden från inblandade aktörer: Åtaganden/målsättningar från<br />
UL/KTN kommer att framgå av det regionala trafikförsörjningsprogrammet<br />
senare i höst.<br />
Beträffande planens fokus på en innovativ region vill UL framhålla att<br />
innovationer också kan gälla de kollektiva transportsystemen.<br />
UL hoppas på att, tillsammans med Regionförbundet, framöver hitta rätt<br />
metoder för att arbeta mer synkroniserat med RUS och det regionala<br />
trafikförsörjningsprogrammet.<br />
”En växande region”:<br />
Avsnittets fokus på tillgänglighet och förtätning/förstärkning av lokala och<br />
regionala orter i stråk är bra och de mål som används är adekvata.
UL har inget att invända mot målbilden, som visar hur regionens delar förhåller<br />
sig till varandra och vilka relationer och platser som har god<br />
utvecklingspotential inför framtiden. UL instämmer också i att det är viktigt att<br />
utveckla stråk och områden utifrån sina respektive förutsättningar.<br />
<strong>Uppsala</strong> är navet för hela <strong>län</strong>ets kollektivtrafik och vad gäller resecentrum i<br />
<strong>Uppsala</strong>, som bland annat nämns på sida 19, vill UL också peka på vikten av att<br />
utveckla alternativa knutpunkter i <strong>Uppsala</strong> stad samt behovet av<br />
framkomlighetshöjande åtgärder i stadens gatu- och vägnät.<br />
2 (2)
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 20 (28)<br />
§ 147<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0240<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0241<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0242<br />
Slutbetänkandet Gör det enklare! (SOU <strong>2012</strong>:33), Ds <strong>2012</strong>:20 Inspektionen<br />
för vård och omsorg – en ny effektiv tillsynsmyndighet för hälso- och<br />
sjukvård och socialtjänst samt Ds <strong>2012</strong>:21 Ny myndighet för<br />
infrastrukturfrågor för vård och apotek – remissvar till<br />
Socialdepartementet<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen beslutar att avge följande remissvar till Socialdepartementet på<br />
slutbetänkandet Gör det enklare! (SOU 212:33) och Ds <strong>2012</strong>:21 Ny myndighet för<br />
infrastrukturfrågor för vård och apotek:<br />
Bilaga § 147<br />
Landstingsstyrelsen beslutar att ge i uppdrag till landstingsstyrelsens ordförande att avge<br />
remissvar på Ds <strong>2012</strong>:20 Inspektionen för vård och omsorg till Socialdepartementet.<br />
Ärendet<br />
<strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> har beretts tillfälle att avge synpunkter på slutbetänkandet Gör det<br />
enklare! (SOU <strong>2012</strong>:33), Ds <strong>2012</strong>:20 Inspektionen för vård och omsorg – en ny effektiv<br />
tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst samt Ds <strong>2012</strong>:21 Ny myndighet för<br />
infrastrukturfrågor för vård och apotek. Förslagen innebär i korthet att en ny<br />
myndighetsstruktur upprättas inom vård- och omsorgssektorn som bygger på fyra<br />
huvuduppgifter; kunskapsstöd, inspektion och tillsyn, IT och strategisk styrning inom<br />
områdena hälsa, funktionshinder, vård och omsorg. Den nya strukturen föreslås innefatta<br />
följande myndigheter, vilka ersätter samtliga statliga myndigheter som idag faller under<br />
Socialdepartementets ansvarsområde:<br />
Kunskapsmyndigheten för vård och omsorg<br />
Inspektionen för vård och omsorg<br />
Myndigheten för apoteks- och vårdinfrastruktur (Inframed)<br />
Myndigheten för välfärdsstrategi<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 21 (28)<br />
På grund av den korta svarstiden på framför allt Ds <strong>2012</strong>:20 Inspektionen för vård och omsorg<br />
föreslås att landstingsstyrelsens ordförande får i uppdrag att avge ett svar som sedan anmäls<br />
till landstingsstyrelsen vid nästa sammanträde.<br />
KOMPLETTERAS<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen besluta enligt ovanstående förslag.<br />
Delges<br />
Socialdepartementet<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 22 (28)<br />
§ 148<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0201<br />
Betänkandet Vital kommunal demokrati – remissvar till<br />
Finansdepartementet<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen beslutar att avge följande remissvar till Finansdepartementet:<br />
Bilaga § 148<br />
Ärendet<br />
<strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> har beretts tillfälle att avge synpunkter på betänkandet Vital<br />
kommunal demokrati (SOU <strong>2012</strong>:30). Kommittén har haft i uppdrag att utreda behovet av<br />
förändringar i framför allt kommunallagen för att förbättra fullmäktiges och nämndernas<br />
funktionalitet och därigenom förstärka den kommunala demokratins funktionssätt. Kommittén<br />
har haft ett stort antal sinsemellan mycket olika frågor att utreda, dvs. fullmäktiges storlek,<br />
fullmäktiges presidium, fullmäktiges ställning, försöksverksamhet med majoritetsstyre,<br />
beslutsfattande på distans, tjänstledighet för förtroendeuppdrag från tjänst i annat land,<br />
formerna för maktskifte i kommuner och landsting, återkallelse av uppdrag i nämnder och<br />
styrelser, direktvalda geografiska nämnder, kommunal samverkan, kommunalt partistöd samt<br />
kommuner och landsting i allvarlig kris.<br />
KOMPLETTERAS<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen besluta enligt ovanstående förslag.<br />
Delges<br />
Finansdepartementet<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 23 (28)<br />
§ 149<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0237<br />
Planprogram för Bålsta centrum – samrådsyttrande till Håbo kommun<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen beslutar att avge följande samrådsyttrande till Håbo kommun:<br />
Bilaga § 149<br />
Ärendet<br />
<strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> har beretts tillfälle att lämna synpunkter på förslaget till<br />
planprogram för Bålsta centrum – från tätort till stad, Håbo kommun, <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>, upprättat i<br />
maj <strong>2012</strong>. Programmet syftar till att möjliggöra en sammanhållen och strategisk utveckling av<br />
Bålsta centrum och dess omgivningar. <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> tillstyrker planprogrammets<br />
intentioner och mål. Att förtäta centrumnära lägen, förbättra tillgängligheten till stationen, öka<br />
dess attraktivitet som knut- och bytespunkt, skapa fler pendlarparkeringar och underlätta för<br />
vardagsresor med gång och cykel genom att samla viktiga målpunkter vid stationen är bra för<br />
kollektivtrafik och miljö. Kollektivtrafikens infrastruktur och bussterminalens ytbehov<br />
påverkas av ett flertal faktorer och behöver dock studeras vidare i ett nära samarbete mellan<br />
kommunen och kollektivtrafikförvaltningen. Ett nära samarbete är också önskvärt avseende<br />
gaturummens utformning så att kollektivtrafikens tillgänglighet och framkomlighet inte<br />
begränsas, utan stödjer planprogrammets intentioner och mål.<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen besluta enligt ovanstående förslag.<br />
Delges<br />
Håbo kommun<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
Ledningskontoret<br />
Robert Sundström<br />
Tfn 018-611 10 12<br />
E-post robert.sundstrom@lul.se<br />
<strong>Landstinget</strong>s ledningskontor<br />
Slottsgränd 2A │ Box 602 │ 751 25 <strong>Uppsala</strong> │ tfn vx 018-611 00 00 │ fax 018-611 60 10 │ org nr 232100-0024<br />
www.lul.se<br />
<strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-13 Dnr CK <strong>2012</strong>-0237<br />
Håbo kommun<br />
Kommunstyrelsen<br />
746 80 BÅLSTA<br />
Samråd om förslag till planprogram för Bålsta Centrum, Håbo<br />
kommun<br />
Planprogrammet för Bålsta Centrum syftar till att möjliggöra en sammanhållen och<br />
strategisk utveckling av Bålsta Centrum och dess omgivningar. Programområdet<br />
omfattar 30 hektar och innehåller ett stort antal nya bostäder (1400-2500 lägenheter)<br />
direkt vid järnvägsstationen, centrumbyggnaden och <strong>län</strong>gs Stockholmsvägen.<br />
Centrumområdet får i planprogrammet en tydlig stadskärna med gator, torg och parker<br />
som omges av stadsbebyggelse. Förutom nya bostäder får det nya centrumet utrymme<br />
för butiker, kontor, service och kulturliv. Stationsområdet utvecklas med nytt<br />
resecentrum med förbättrad tillgänglighet, ytbesparande lösningar för busstrafiken,<br />
cykelparkeringar under tak och ett stort antal nya pendlarparkeringar.<br />
<strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> tillstyrker planprogrammets intentioner och mål. Att förtäta<br />
centrumnära lägen, förbättra tillgängligheten till stationen, öka dess attraktivitet som<br />
knut- och bytespunkt, skapa fler pendlarparkeringar och underlätta för vardagsresor med<br />
gång och cykel genom att samla viktiga målpunkter vid stationen är bra för<br />
kollektivtrafik och miljö.<br />
Kollektivtrafikens infrastruktur och bussterminalens ytbehov påverkas av ett flertal<br />
faktorer och behöver studeras vidare i ett nära samarbete mellan kommunen och<br />
kollektivtrafikförvaltningen. Ett nära samarbete är också önskvärt avseende<br />
gaturummens utformning så att kollektivtrafikens tillgänglighet och framkomlighet inte<br />
begränsas, utan stödjer planprogrammets intentioner och mål.<br />
För <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong><br />
Erik Weiman<br />
Landstingsstyrelsens ordförande<br />
Kerstin Westholm<br />
Landstingsdirektör
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 24 (28)<br />
§ 150<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0114<br />
Patientperspektiv inom prostatacancervården - motionssvar<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen föreslår landstingsfullmäktige besluta att anse motionen vara besvarad.<br />
Bilaga § 150<br />
Ärendet<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen föreslå landstingsfullmäktige besluta enligt<br />
ovanstående förslag.<br />
Börje Wennberg (S), har inkommit med en motion om patientperspektiv inom<br />
prostatacancervården. Motionen har remitterats till hälso- och sjukvårdsstyrelsen som begärt<br />
in yttranden från Regionalt cancercentrum <strong>Uppsala</strong> Örebro och Prostatacancerföreningen i<br />
<strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>.<br />
Landstingsstyrelsen delar motionärens och remissinstansernas uppfattning om vikten och<br />
nyttan av ett patientperspektiv inom prostatacancervården. Landstingsstyrelsen anser dock att<br />
motionens förslag ligger i linje med den nationella cancerstrategins intentioner och<br />
konstaterar att ett arbete redan pågår. Dessutom har ett projekt pågått om förutsättningarna för<br />
vårdlotsar allmänt inom hälso- och sjukvården som hälso- och sjukvårdsstyrelsen initierat.<br />
Beslut om att påbörja ett pilotprojekt om vårdlotsar tas i hälso- och sjukvårdsstyrelsen den<br />
24 augusti <strong>2012</strong>. Motionen bör därför anses vara besvarad med ovanstående motivering.<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen föreslå landstingsfullmäktige enligt<br />
ovanstående förslag.<br />
Delges<br />
Landstingsfullmäktige<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
Hälso- och sjukvårdsavdelningen<br />
Christina Lindberg<br />
E-post christina.lindberg@lul.se<br />
Tfn 018-611 62 04<br />
<strong>Landstinget</strong>s ledningskontor<br />
Slottsgränd 2A │ Box 602 │ 751 25 <strong>Uppsala</strong> │ tfn vx 018-611 00 00 │ fax 018-611 60 10 │ org nr 232100-0024<br />
www.lul.se<br />
<strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-13 Dnr CK <strong>2012</strong>-0114<br />
Landstingsfullmäktige<br />
Motionssvar - Patientperspektiv inom prostatacancervården<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen föreslår landstingsfullmäktige besluta att anse motionen vara<br />
besvarad.<br />
Ärendet<br />
Börje Wennberg, Socialdemokraterna, har inkommit med en motion om<br />
patientperspektiv inom prostatacancervården. Motionen har remitterats till hälso- och<br />
sjukvårdsstyrelsen som begärt in yttranden från Regionalt cancercentrum <strong>Uppsala</strong><br />
Örebro och Prostatacancerföreningen i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>.<br />
Landstingsstyrelsen delar motionärens och remissinstansernas uppfattning om vikten<br />
och nyttan av ett patientperspektiv inom prostatacancervården. Landstingsstyrelsen<br />
anser dock att motionens förslag ligger i linje med den nationella cancerstrategins<br />
intentioner och konstaterar att ett arbete redan pågår. Dessutom har ett projekt pågått om<br />
förutsättningarna för vårdlotsar allmänt inom hälso- och sjukvården som hälso- och<br />
sjukvårdsstyrelsen initierat. Beslut om att påbörja ett pilotprojekt om vårdlotsar kommer<br />
att tas i hälso- och sjukvårdsstyrelsen den 24 augusti <strong>2012</strong>. Motionen föreslås därför<br />
vara besvarad.
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 25 (28)<br />
§ 151<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0<strong>27</strong>4<br />
Uppföljning av landstingsstyrelsens uppdrag januari – juni <strong>2012</strong><br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen beslutar att godkänna redovisningen av landstingsstyrelsens givna<br />
uppdrag för perioden januari – juni <strong>2012</strong>.<br />
Bilaga § 151<br />
Ärendet<br />
Landstingsdirektören redovisar uppföljning av landstingsstyrelsens givna uppdrag för<br />
perioden januari – juni <strong>2012</strong>.<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen besluta enligt ovanstående förslag.<br />
Delges<br />
Landstingsstyrelsens sekreterare<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
Balanslista landstingsstyrelsen januari - juli <strong>2012</strong><br />
Från Till Dnr LS Datum<br />
beslut<br />
PS LS CK2011-0130 2011-03-21 §<br />
73<br />
LS LS CK2011-0232 2011-05-30 §<br />
110 o 2011-<br />
12-19 § 238<br />
LS LS CK2011-0495 2011-12-19 §<br />
239<br />
LS LS CK2011-0130 2011-05-30 §<br />
111<br />
LS LS CK2011-0403 2011-10-31 §<br />
192<br />
HSS LS CK2011-0494 2011-12-19 §<br />
242<br />
LS LS CK2011-0267 2011-<strong>08</strong>-29 §<br />
146<br />
LS LS CK<strong>2012</strong>-0161 <strong>2012</strong>-04-<strong>27</strong> §<br />
81<br />
PS LS CK<strong>2012</strong>-0105 <strong>2012</strong>-04-<strong>27</strong> §<br />
75<br />
LS LS CK<strong>2012</strong>-0050 <strong>2012</strong>-04-<strong>27</strong> §<br />
82<br />
Uppdrag Ansvarig Verkställt Nulägesrapport<br />
Fastighetsutvecklingsplan 2011 för<br />
Akademiska sjukhuset<br />
Robert Sundström Pågående<br />
<strong>Landstinget</strong>s fastighetsbestånd Robert Sundström Pågående Överväganden om<br />
ställningstaganden pågår<br />
Försäljningsstrategi för Ulleråkerområdet Robert Sundström Pågående Framtagande för underlag för<br />
ställningstagande pågår<br />
Arbetsprocess för framtagande av strategisk<br />
plan för <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong><br />
L O Fagerström/Tomas<br />
Roland<br />
Pågående Kunskapsunderlag okt <strong>2012</strong>,<br />
därefter politisk arbetsgrupp<br />
Samlad översyn av landstingets verksamhet<br />
inom missbruks- och beroendevården<br />
Kjell Haglund Pågående LS sept <strong>2012</strong><br />
Utvärdering av Vårdval <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> Carina Bäckström Pågående HSS dec <strong>2012</strong>, LS jan 2013<br />
Samverkan kring patienthotell Jens Larsson Pågående<br />
Effektivare hantering av patientavgifter och -<br />
anmälningar inom <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong><br />
Gustaf af Ugglas Pågående<br />
Framtidens Akademiska Thord Hägg Pågående<br />
Handlingsplan Läkemedel och miljö <strong>2012</strong> - ge<br />
i uppdrag till HSS att se över läkemedel som<br />
används i sjukvården tillverkas ur<br />
miljösynpunkt<br />
Marta Fallgren Pågående
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 26 (28)<br />
§ 152<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0<strong>27</strong>5<br />
Uppföljning av landstingsfullmäktiges uppdrag januari – juni <strong>2012</strong><br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen föreslår landstingsfullmäktige godkänna redovisningen av<br />
landstingsfullmäktiges givna uppdrag för perioden januari – juni <strong>2012</strong>.<br />
Bilaga § 152<br />
Ärendet<br />
Landstingsdirektören redovisar uppföljning av landstingsfullmäktiges givna uppdrag för<br />
perioden juli – december 2011.<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen föreslå landstingsfullmäktige besluta enligt<br />
ovanstående förslag.<br />
Delges<br />
Landstingsfullmäktige<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> <strong>27</strong> (28)<br />
§ 153<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0015<br />
Förteckning av ärenden till landstingsfullmäktige<br />
Landstingsstyrelsen hemställer hos landstingsfullmäktiges ordförande att följande ärenden tas<br />
upp till behandling vid fullmäktiges sammanträde den 17 september <strong>2012</strong>:<br />
1. Övertagande av UL:s ägande i AB Transitio<br />
2. Samordningsförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong>s årsredovisning och revisionsberättelse 2011<br />
3. Anslagsramar <strong>2012</strong> per verksamhetsområde<br />
4. Förändring av premie för frisktandvård<br />
5. Arvodering av ledamot i produktionsstyrelsens arbetsutskott – komplettering av regler<br />
för ekonomiska ersättningar<br />
6. Patientperspektiv inom prostatacancervården - motionssvar<br />
7. Uppföljning av landstingsfullmäktiges uppdrag januari - juni <strong>2012</strong><br />
Ärendet<br />
Landstingsdirektören föreslår landstingsstyrelsen att hemställa hos landstingsfullmäktiges<br />
ordförande om fullmäktiges handläggning av ovan redovisade ärenden.<br />
Delges:<br />
Landstingsfullmäktiges ordförande<br />
Exp. <strong>2012</strong>-<br />
Sign.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 28 (28)<br />
§ 154<br />
Anmälan av beslut enligt delegation<br />
Förslag till beslut<br />
Dnr CK <strong>2012</strong>-0007<br />
Landstingsstyrelsen godkänner redovisningen av delegationsbeslut anmälda under perioden<br />
14 juni – 15 augusti <strong>2012</strong>.<br />
Bilaga § 154<br />
Ärendet<br />
I enlighet med gällande delegationsbestämmelser inom landstingsstyrelsens<br />
verksamhetsområde anmäls beslut enligt lämnad delegation.<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande
Anmälan av delegationsbeslut till landstingsstyrelsen <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> <strong>2012</strong>0615<br />
Datum för<br />
beslut<br />
Diarienummer<br />
eller löpnummer<br />
Beslutskategori med<br />
ärendegrupp<br />
Ärenderubrik Beslutsfattare med namn och befattning<br />
<strong>2012</strong>-06-15 <strong>2012</strong>18 Ekonomi 3.3 Medelsförvaltning, 75 mnkr Gustaf af Ugglas, ekonomidirektör
Anmälan av delegationsbeslut till landstingsstyrelsen <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> <strong>2012</strong>-07-20<br />
Datum för<br />
beslut<br />
Diarienummer<br />
eller löpnummer<br />
Beslutskategori med<br />
ärendegrupp<br />
<strong>2012</strong>-04-11 CK 2011-0225 2.7 Lokal<br />
tvisteförhandling<br />
<strong>2012</strong>-06-<strong>08</strong> CK <strong>2012</strong>-0068 2.7 Lokal<br />
Tvisteförhandling<br />
<strong>2012</strong>-07-<strong>08</strong> CK <strong>2012</strong>-0068 2.7 Lokal<br />
Tvisteförhandling<br />
Ärenderubrik Beslutsfattare med namn och befattning<br />
Tvist rörande för stort övertidsuttag utan<br />
föregående förhandling om kollektivavtal<br />
avseende enskild medarbetare. Avslutad i<br />
enighet efter utredning som visade att det<br />
var felaktiga uppgifter.<br />
Brott mot Samverkansavtalet – avseende<br />
flytt av verksamheten vid Hospice.<br />
Tvistelösning som innebar avslut i enighet<br />
Brott mot Samverkansavtalet – avseende<br />
tillgängliggörande av patientjournaler på<br />
Internet. Tvistelösning som innebar avslut<br />
i enighet<br />
Eva Wikström, förhandlingschef<br />
Eva Wikström, förhandlingschef<br />
Eva Wikström, förhandlingschef
Anmälan av delegationsbeslut till landstingsstyrelsen <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-21<br />
Datum för<br />
beslut<br />
Diarienummer<br />
eller löpnummer<br />
Beslutskategori med<br />
ärendegrupp<br />
<strong>2012</strong>-06-05 HOH<strong>2012</strong>-0002 Representation enl<br />
7.1<br />
Ärenderubrik Beslutsfattare med namn och befattning<br />
HOH-fest 25 maj <strong>2012</strong> Erik Weiman<br />
Landstingsstyrelsens ordförande
Anmälan av delegationsbeslut till landstingsstyrelsen <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong><br />
Datum för<br />
beslut<br />
Diarienummer<br />
eller löpnummer<br />
Beslutskategori med<br />
ärendegrupp<br />
Ärenderubrik Beslutsfattare med namn och befattning<br />
<strong>2012</strong>-06-21 <strong>2012</strong>-0007 2.1 Kerstin Westholm semester Erik Weiman , Landstingsstyrelsen<br />
ordförande
Anmälan av delegationsbeslut till landstingsstyrelsen <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong><br />
Datum för<br />
beslut<br />
Diarienummer<br />
eller löpnummer<br />
Beslutskategori med<br />
ärendegrupp<br />
2011-12-01 CK2011-04<strong>08</strong> Bidrag till resa,<br />
landstingskören<br />
2011-12-12 PV2011-XXXX Julbord för personal<br />
Årsta vc<br />
<strong>2012</strong>-02-03 AS<strong>2012</strong>-0152 Verksamhetschefsinternat<br />
<strong>2012</strong>-02-03 AS<strong>2012</strong>-0152 Planeringsdagar för<br />
ekonomi-/controllerenheten<br />
samt<br />
div.ekonomerna<br />
<strong>2012</strong>-02-16 PV<strong>2012</strong>-XXXX Utvecklingsinsats för<br />
klinikchefer,<br />
folktandvården<br />
<strong>2012</strong>-02-16 PV<strong>2012</strong>-XXXX Planeringsdag,<br />
Flogsta vc<br />
<strong>2012</strong>-02-<strong>27</strong><br />
PV<strong>2012</strong>-XXXX<br />
Planeringsdag,<br />
Alunda/Rasbo vc<br />
Ärenderubrik Beslutsfattare med namn och befattning<br />
Representation Erik Weiman, Landstingsstyrelsens ordf<br />
Representation Erik Weiman, Landstingsstyrelsens ordf<br />
Representation Erik Weiman, Landstingsstyrelsens ordf<br />
Representation Erik Weiman, Landstingsstyrelsens ordf<br />
Representation Erik Weiman, Landstingsstyrelsens ordf<br />
Representation Erik Weiman, Landstingsstyrelsens ordf<br />
Representation<br />
Erik Weiman, Landstingsstyrelsens ordf
<strong>2012</strong>-04-19 CK<strong>2012</strong>-0007 Koncernledningens<br />
internat<br />
<strong>2012</strong>-05-22 CK<strong>2012</strong>-0007 Koncernledningen +<br />
fack internat<br />
<strong>2012</strong>-06-14 CK<strong>2012</strong>-0007 Landstingsdirektör<br />
sem 3/9 – 7/9<br />
<strong>2012</strong>-06-19 CK<strong>2012</strong>-0007 Planeringsdag<br />
ekonomiavd<br />
<strong>2012</strong>-06-20 AS<strong>2012</strong>-0152 Middag för sjukhusdir<br />
+ bitr Karolinska<br />
Representation Erik Weiman, Landstingsstyrelsens ordf<br />
Representation Erik Weiman, Landstingsstyrelsens ordf<br />
Anställningsvillkor Erik Weiman, Landstingsstyrelsens ordf<br />
Representation Erik Weiman, Landstingsstyrelsens ordf<br />
Representation Erik Weiman, Landstingsstyrelsens ordf
LANDSTINGET I UPPSALA LÄN FÖREDRAGNINGSPROMEMORIA<br />
Sammanträdesdatum Sida<br />
Landstingsstyrelsen <strong>2012</strong>-<strong>08</strong>-<strong>27</strong> 29 (28)<br />
§ 155<br />
För kännedom inkomna skrivelser<br />
Förslag till beslut<br />
Landstingsstyrelsen godkänner redovisningen av följande till styrelsen inkomna allmänna<br />
handlingar:<br />
1. SAMLA – Protokoll från sammanträde den 16 augusti <strong>2012</strong><br />
2. Landstingsstyrelsens utskott – Protokoll från sammanträde den 25 juni <strong>2012</strong><br />
3. <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> – Remissvar till Utbildningsdepartementet avseende förslag till<br />
förordning om register för viss befolkningsbaserad forskning<br />
4. Samordningsförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> – Protokoll från sammanträde den 15 juni <strong>2012</strong><br />
5. Samverkansnämnden <strong>Uppsala</strong>-Örebroregionen – Protokoll från sammanträde den 30 maj<br />
<strong>2012</strong><br />
6. Regionförbundet <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong> – Protokoll från förbundsfullmäktiges sammanträde den 26<br />
april <strong>2012</strong><br />
7. Kulturnämnden – Protokoll från sammanträde den 20 juni <strong>2012</strong><br />
8. Mälardalsrådet – Protokoll från sammanträde den 18 april <strong>2012</strong><br />
9. Miljödepartementet – Regeringsbeslut <strong>2012</strong>-04-19 – Förordnande av ledamöter i<br />
insynsrådet vid Strålsäkerhetsmyndigheten<br />
10. Socialstyrelsen – Ansökan om tillstånd att bedriva rikssjukvård - intrauterina behandlingar<br />
och behandling av barnglaukom och barnkatarakt<br />
11. Sveriges Kommuner och Landsting – Sammanträdesplan för SKL för år 2013<br />
12. Sveriges Kommuner och Landsting – Nationell finansiering av biobanker för<br />
navelsträngsblod och Tobiasregistret<br />
13. Produktionsstyrelsen – Protokollsutdrag från sammanträde den 21 juni <strong>2012</strong> (§ 86) –<br />
Förvaltningarnas ekonomi- och verksamhetsrapporter<br />
14. Produktionsstyrelsen – Protokollsutdrag från sammanträde den 21 juni <strong>2012</strong> (§ 89) –<br />
Översyn och framtagande av ny hyresmodell <strong>Landstinget</strong> i <strong>Uppsala</strong> <strong>län</strong><br />
15. Produktionsstyrelsen – Protokollsutdrag från sammanträde den 21 juni <strong>2012</strong> (§ 90) –<br />
Akademiska sjukhusets plan för kostnadssänkning och resultatutveckling t.o.m. år 2013<br />
Ordförandes sign Justerandes sign Utdragsbestyrkande